ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T302 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:T302 av () Dolomit i asfalt Det är angeläget att någonting görs för att minska trafikolyckorna där mörkret och svart asfalt är en bidragande orsak. Svarta asfaltsvägar utgör en trafikrisk särskilt . Då skördar de kolsvarta vägbanorna liv, därför att den ljusabsorberande beläggningen slukar allt ljus och sikten blir undermålig. Våta vägbanor i höstmörkret är allra besvärligast, då ljuset inte tycks räcka till som vattnet skapar förvillande reflexer. har problemet påtalats i olika sammanhang men någon egentlig förbättring har inte skett. görs nya toppbeläggningar med riktigt svart asfalt. Det borde inte få fortsätta. Underligt nog reagerar inte på detta problem. Min motion förra rönte inget gehör trots att rent allmänt höll med om problematiken. Motionen avfärdades med att något initiativ inte skulle tas från sida. Detta är svårt att acceptera då frågan säkert inte är olöslig. Alla åtgärder, som är rimliga och möjliga, måste vidtas för att öka trafiksäkerheten och minska antalet döda och skadade på vägarna. Det är troligt att byggandet av ljusa vägbanor, eller möjligen enbart ljusa vägrenar skulle vara ett led i trafiksäkerhetsarbetet och få en positiv effekt. Den vita marmorn från kan vara en lösning. Den skrotsten som krossas där används i bygden som väggrus på småvägar, vilket ger en vit vägbana. Det är inte uteslutet att den i marmorbrottet framställda dolomiten kan bidra till att öka trafiksäkerheten genom en ljusare vägbana. Nog borde regeringen kunna ge ett uppdrag till statens vägverk att bland sina försök också använda dolomit för att få en ljus eller grå toppbeläggning. Om denna inblandning av dolomit i asfalt är möjlig bör några vägsträckor beläggas på försök så att hållbarhet m.m. kan testas. Faller försöken väl ut bör använda sig av dolomit som ljust färgämne i asfaltsvägar. Dolomit är en miljövänlig produkt, som inte skadar naturen, utan i stället används mot försurning och andra miljöhot. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utprova om dolomit kan användas som inslag i asfalt för att få ljusare vägbanor och därmed nedbringa antalet trafikolyckor.
mot · GC02T303 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T303 av m. fl. (fp) Miljöskyddsprövning av vägar, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89 :Jo711 hemställs att hos regeringen begär förslag till sådana lagändringar som föranleds av vad i motionen anförts om miljöskyddsprövning av vägar och andra trafikanläggningar och tillämpning av miljöskyddslagens förbudsbestämmelser på dessa. fp) () fp) fp) fp) fp) fp)
mot · GC02T304 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T304 Väg BD 1456-U i En förändring av enskild väg till allmän väg, BD 1456-U, som ligger i kommun, är angeläget. 19781980 anlades ny enskild väg mellan och . Vägen har en längd av 9 200 m jämte vändplan och brygga, och utgör en direkt förlängning av allmän väg 630 Sikselet Lövnäs Stenudden. Vägbredden är 3,5 m jämte mötesplatser. Den enskilda vägen går på sjön västra sida, från dess sydspets, där Stenudden är belägen. Örnvik utgör sista utpost mot vägförbindelse mot den dalgång som bildar älvs översta tillrinning. Vid vägen finns bosättningar i Ardnas och Örnvik. Övriga bosättningar inom vägens båtnadsområde är vid samt Ramanj och Akkapakte på sjöns östra sida. Dessutom finns fritidsbostäder förutom på samtliga nämnda platser även i Fahlehaure. Nedan angives bebyggelse och befolkning på uppräknade platser. Plats Bosättningar Fast befolkning Fritidsstugor Ardnas 2 2 1 Örnvik 1 2 5 Ramanj 1 öde 3 Akkapakte 2 4 2 I fjällområdena kring Tjeggelvas har Luoktamavas sameby sommarvisten. Samebyn består av ett 20-tal personer. Örnvik utgör terminal för transporter till och från dessa visten. I finns ett kapell, där gudstjänster hålls . Kungsleden går förbi . En vanlig anslutning härtill sker från uppställningsplatser i Örnvik. ligger ca 2 dagars fjällvandring från både i norr och i söder. Den är därför livligt frekventerad'som utgångs- respektive slutpunkt för fjällvandringar. Inom dalgången finns vidare Miekaks fiskecamp, nordväst om . Då detta är kortaste avståndet från bilväg är örnvik den vanligaste T304 förekommande utgångspunkten för skotertrafik till Miekak vid vinterfiske. De övre delarna av väg 630 har en årsmedeldygnstrafik om ca 30 fordon, vilket även torde gälla för delen Stenudden örnvik. Trafikmängden varierar dock kraftigt och har en topp under vårvintern på grund av vinterturismen. Detta sammanfaller som regel med övergången från vintertill sommarväglag, vilket medför ytuppmjukning, som kräver ökade vägunderhållsinsatser. Av ovanstående framgår att vägen har stor andel främmande trafik genom Örnviks funktion som terminal vid fritidsaktiviteter inom fjällområdet väster därom. Driften av vägen blir därför betungande för vägens intressenter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändring av enskild väg till allmän gällande väg nr BD 1456-U i kommun i . FÖRÄNDRING AV ENSKILD VÄG BD1456-U T304 STENUDDEN - ÖRNVIK TILL ALLMÄN VÄG SOM FÖRESLÄS INTAGAS I ALLMÄNT UNDERHALL !NOHm\l'tt<(S L*
mot · GC02T305 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:T305 Vägen mellan och i En förändring av enskild väg till allmän, BD 960-U, i Salmi-Laimolahti, som ligger på södra sidan av i , är angeläget. Den aktuella vägdelen har en längd av 1 100 m. och innefattar vändplan samt båtbrygga med nedfart om ca 50 m. Övriga delar av den enskilda vägen ligger på träsks norra sida och har en längd av . har varit huvudman för hela vägsträckan, men har kommun åtagit sig huvudmannaskapet för den del som är aktuell för förändring. Denna del har 1984 ombyggts i regi. Körbanan har därvid breddats från 3,5 till 4,5 m. och försetts med oljegrusbeläggning. Intill vägen finns två fasta bosättningar belägna i början av vägen samt ett 50-tal fritidshus utefter träsks södra strand men anslutna till vägen. Vidare är en större naturrastplats ansluten i början av vägen. På norra sidan om , i anslutning till den enskilda vägen, finns ytterligare ett 50-tal säsongsbebodda hus i byarna (). Vissa av dessa hus nyttjas som bostad av renskötande samer under fjällvistelsen medan andra nyttjas som fritidshus. Från räknat utgör första kontakten med sjön . Genom detta läge har den kommit att bli en stor terminal för fritidsintressenter, som med båt respektive snöskoter utgår härifrån vidare över och efter . kommun har upprättat en generalplan som omfattar och reglerar verksamheten kring sjön . För vissa platser, däribland , har markanvändningen ytterligare reglerats genom byggnadsplaner. Sålunda finns byggnadsplan för långtidsparkering, belägen ca 400 m från ändpunkten på aktuell väg. Enligt denna plan medges parkering för 250 fordon jämte plats för 50 skotergarage. Parkeringsplatsen är utbyggd, däremot ännu inte garagen. Vidare finns byggnadsplan, som upptar plats för 107 båthus. Utanför planlagt område finns dessutom 36 befintliga båthus. Vinterfiske på sker i många fall från s.k. arkar, små kojor på medar sorn utgör skydd för vind och kyla. För att reglera kojornas placering vid sommarförvaring på land finns byggnadsplaner, som vid medger ett 150-tal uppställningar. Enligt anvisningar kan numera väg till större ledterminal ingå i det allmänna vägnätet. Som nämnts ovan utgör en sådan Om än denna inte i första hand avser vandrings- och skidled Mot. så är funktionen densamma fast med båt respektive snöskoter som fortsatt T305 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändring av enskild väg till allmän gällande väg nr BD 960-U, i . 1988/89 T305
mot · GC02T306 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:T306 av och (båda s) Väg E 18 från mot och länet är i hög grad beroende av interregionala kontaktmöjligheter. För dessa kontakter spelar E 18 en mycket väsentlig roll. har länssstyrelsen arbetat för att få vägen upprustad. I och med att sträckan byggs om är E 18 mot antingen motorväg eller motortrafikled med undantag för ett kortare avsnitt väster om . E 18 från mot har betydligt sämre standard. En viktig bit, som måste åtgärdas är sträckan , men också en kraftig uppgradering av standarden på sträckan är angelägen. I anslutning till årets budgetproposition uttalar regeringen bl.a. att viktiga uppgifter för den ekonomiska politiken är att regionalpolitiken kan aktiveras för att stimulera tillväxten i områden där det finns ledig kapacitet samt dämpa expansionen och motverka flaskhalsar i storstäderna, liksom att bygga ut infrastrukturen framför allt är en utbyggnad av kommunikationerna väsentlig. Ur regionalpolitisk synpunkt är kommunikationerna viktiga, vilket man kan finna många exempel på om man studerar näringslivshistoria. Med de anslagsnivåer som länet normalt disponerar blir ett så stort projekt som här berört E 18-avsnitt mycket resursslukande varför särskilda medel måste tillföras väganslaget i länet om byggandet ska kunna genomföras. En rad transportbehov måste genom E 18; här ska endast nämnas några. Insatsvaror för Volvos produktion i är ett exempel. Från i transporteras färdiga produkter till . Spannmål från transporteras till siloanläggningen i för utskeppning med båt. Till ICA:s lager i transporteras stora varumängder som importeras över hamn. Vägavsnittet utgör en viktig del av vägförbindelsen mellan och , men är också viktig för trafiken mellan /Åbo och . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av medel för satsning på från mot och . () ()
mot · GC02T308 · 1989-01-17 00:00:00 — Kostnadsberäkningarna vid större vägbyggen m. m. har energiåtgången för olika verksamheter kommit att analyseras noga dels på grund av en ökad medvetenhet om sambandet energi och miljö, dels på grund av att importandelen är stor. Vid stora investeringar t.ex. vägbyggen har därför kravet på jämförande kostnadsberäkningar mellan olika beläggningar fått förnyad aktualitet. Ute i är intresset mycket stort för markbetong som beläggning bl.a. med hänsyn till att energiförbrukningen reduceras, inhemsk råvara används samt till att betong har lägre underhållskostnader än asfalt. I har man t.ex. ett upphandlingssystem för större vägar som gör att jämförande konstruktioner skall göras vid byggnation. I är jämförande beräkning obligatorisk om vägen är längre än . I skall av nybyggda vägar förses med betongbeläggning, främst beroende på ökad kvalitet och på att inhemskt material används. På många håll bygger man med betong och användandet ökar t.ex. i . I byggdes en del betongvägar tidigare, men i takt med att asfalten sjönk i pris försvann kunnande och utrustning för betongbyggnation. Intresset har åter ökat. har i en utredning konstaterat att betongbeläggning utförd efter moderna principer klarat sig mycket bra, att anläggnings- och underhållskostnader sett är lika eller något lägre än för asfaltsbeläggning, samt att investeringskostnader blir högre för betong. Det är väl det sistnämnda som verkat återhållande på intresset eftersom det i ett pressat ekonomiskt läge givetvis är svårt att motivera högre investeringskostnader även om man bevisligen får lägre kostnad för underhåll längre fram. Det vöre värdefullt om man vid större vägbyggen regelmässigt gör jämförande kostnadsberäkningar på lång sikt där hänsyn också kan tas till energiåtgång och importbehov. Alternativen behöver inte enbart bestå av asfalt och betong utan olika former av blandat användande kan också vara av intresse. Samhället bör därutöver stimulera till inhemsk kunskaps- och teknikuppbyggnad beträffande cementanvändning inom vägbyggnation. Vi behöver t.ex. utveckla ny teknik när det gäller användning av betong vid upprustning av nuvarande vägnät. Ökad forskning bör uppmuntras. Utöver hänsyn till energiåtgång och importbehov kan även miljö- och trafiksäkerhetsaspekter anläggas vid val av vägmaterial. På betongväg frigörs exempelvis endast kalk vid slitage. Det kan jämföras med oljeprodukter på 1 är ljusare vilket kan ha ett värde ur trafiksäkerhets- Mot. 1988/89 synpunkt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jämförande kostnadsberäkningar vid större vägbyggen samt om utvecklandet av ny teknik vid upprustning av nuvarande vägnät.
mot · GC02T309 · 1989-01-17 00:00:00 — av och (båda s) Förbättring av väg 49 och väg 195 Trafiksäkra vägförbindelser är viktiga för en regions utveckling. Likaså är det viktigt att vägskyltingen ger trafikanten en tydlig upplysning om hur man på ett snabbt och säkert sätt når målet för transporten. Den nord-sydliga vägförbindelsen väster om , och , har god standard och godtagbar skyltning inom . Inom län återstår dock ett avsnitt av väg 49 som håller en låg standard, vilket minskar möjligheterna att utnyttja vägförbindelsen på ett trafiksäkert sätt. Upprustning av väg 49 samt ordentlig skyltning ser vi som en viktig åtgärd . Norrifrån nås i första hand med sin nationalpark. har stora värden som rekreationsområde. Utmed finns skärgården. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om upprustning och skyltning av väg 49 och 195.
mot · GC02T312 · 1989-01-19 00:00:00 — Det är ytterst viktigt att kan avlastas alla genomgående transporter. Vägförbindelsen Räta linjen - en väg Norrköping-Katrineholm-Västerås-Sala-Gävle - ger denna möjlighet. Räta linjen är kortare än motsvarande förbindelse över . Efter vissa vägombyggnader kan skillnaden bli . Vägförbindelsen är också kortare än över Katrineholm-Strängnäs-Enköping-Uppsala. Räta linjen har stor betydelse för förbindelserna mellan och . Vägen, som är den naturliga leden för transporter mellan sydöstra och , kan för sydöstra del anses vara en fortsättning norrut av den regionalpolitisk! mycket viktiga E66. Räta linjen används också som transportled mellan och västkustregionen, bl.a. beroende på att vägsträckan har en mycket bra vägtopografi, i synnerhet för den tunga trafiken. För att Räta linjen skall fungera helt tillfredsställande som transportled krävs att förbättringar och ombyggnader snabbt kan genomföras på vissa vägavsnitt. Näringslivet kräver snabba och punktliga leveranser. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det nödvändigt med en jämn och hög vägstandard. Flaskhalsarna måste byggas bort. Om detta är länsstyrelserna i respektive län väl medvetna. Vissa förbättringar genomförs eller planeras att genomföras. Anvisade länsanslag räcker emellertid inte till för att tillräckligt snabbt fullfölja standardhöjningen. Därför måste särskilda medel tillföras väganslaget i respektive län för att en upprustning av återstående vägavsnitt snabbt skall kunna genomföras. En väg med jämn och hög standard ökar trafiksäkerheten. Efter den nödvändiga upprustningen skulle kunna avlastas all genomgående trafik och Räta linjen skulle för både personbils- och godstrafik bli den självklara vägförbindelsen mellan och södra/sydöstra . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att snabbt fullfölja upprustningen av vägförbindelsen Norrköping-Västerås-Gävle.
mot · GC02T313 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:T313 Utbyggnaden av har pågått kontinuerligt . öppnades etappen mellan och för riksvägstrafiken. Det är anmärkningsvärt att utbyggnaden av avstannar med ett provisorium i , när så stora brister kvarstår. Nuvarande väg har låg vägstandard och går genom tre tätorter (, och ). Vägsträckan är mycket olycksdrabbad, vilket särskilt drabbar de många oskyddade trafikanterna (olyckskvot på huvuddelen av sträckan 2,0, normalvärde för riksvägar är ca 0,7). Den planerade förbifarten är och kostnaden är ca 180 milj.kr. (prisnivå 1987-01). De positiva effekterna för trafikanterna (främst framkomlighet och trafiksäkerhet) samt för miljön i tätorterna är mycket stora. Byggkostnaden per meter väg är enormt hög. Merkostnaden beror på mycket besvärliga geotekniska förhållanden i Viskans dalgång och på att det är så mycket korsande trafik att det behövs flera trafikplatser. Trots detta har objektet god samhällsekonomisk lönsamhet enligt beräkningsmodell. Detta visar tydligt vilken stor betydelse den nya vägen kommer att få. Enligt tidigare flerårsplan (1984-93) skulle utbyggnad ske 1988-90. Detta har utgjort en viktig förutsättning för planering . I nu av fastställda flerårsplaner finns en fortsatt utbyggnad av men först . Det är en oacceptabelt stor försening med hänsyn till objektets stora effekter. Enligt uppgift från vägmyndigheten pågår detaljprojektering som möjliggör en byggstart . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utbyggnaden av bör fortsätta med byggstart .
mot · GC02T314 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:T314 av m.fl. (s) Vägunderhållet i I årets budgetproposition föreslås en uppräkning med 500 miljoner för drift och underhåll av vägnätet. Detta är en både nödvändig och välkommen satsning. Det är ytterst viktigt att denna ökade satsning görs där behovet är störst. Det län i som har det sämsta vägnätet är . Av länets allmänna vägar är - eller - grusvägar. Till detta kommer att i genomsnitt allmän väg drabbas av restriktioner under tjällossningen. Med nuvarande medelstilldelning skulle det ta för att komma upp till den standard som gäller för 1989. Det framstår därför som en rimlig begäran att de ökade medel som tilldelats fördelas på ett sådant sätt att genom ökade anslag för vägunderhållet successivt kommer upp till en vägstandard som redan gäller i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägunderhållet i .
mot · GC02T316 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T316 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo735 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad sträckning av Europavägarna E 4 och E 75 genom . I 1988/89.
mot · GC02T317 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T317 av m.fl. (fp) Flera utförda och pågående länsvisioner pekar på behovet av en nordsydlig stamväg genom inlandet. Detta skulle uppnås genom att upphöja i status till en inlandets . Det skulle bli en kommunikationsled mellan och . Den rådande standarden på möjliggör inte en uppklassning till . Inom skulle vägen alltså sträcka sig från till . Detta innebär att Europaklassificeringen är ett internt svenskt problem. En första deletapp i detta arbete bör vara att åstadkomma en gemensam numrering längs vägsträckningen. Det finns i och för sig inte några formella hinder mot att hela sträckan får ett enhetligt riksnummer. Men eftersom många myndigheter i så fall skall samverka är det angeläget att tar initiativ för att åstadkomma en enhetlig numrering. Härefter bör en successiv standardhöjning ske av vägen och vägen inordnas i det nationella stamvägnätet. Denna inlandsväg skulle kunna avlasta en hel del av den tunga trafiken från E 4, framför allt den trafik som är ämnad för och . Eftersom sträckningen av vägen inte kommer att gå genom de stora tätorterna genom Norrlands kustland, , och , finns även goda möjligheter att transportera miljöfarligt gods utan lika stora risker som vid dagens transporter. fyller också ett stort behov genom att tunga transporter från exempelvis inte behöver fraktas ner till kusten och E 4. Sannolikt kommer en sådan vägsträckning att innebära snabba och ändamålsenliga transportmöjligheter för de turister som bilar till såväl , Jämtlands-, Västerbottens- och . En vägsträckning genom inland kommer att vara av avgörande betydelse för den småindustri som finns i inland. 88 skulle förstärka förutsättningarna att utveckla landets inre delar, samt förstärka samverkansmöjligheterna mellan regioner i norra och med . Vidare skulle man genom trafikspridning mellan E 4 och inlandsvägen minska miljöpåfrestningarna längs dessa vägar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna att åstadkomma en mittsverigeväg med sträckning från till i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1* 1988/89.
mot · GC02T318 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:T318 av och (båda fp) Väg 181 FalköpingVårgårda De satsningar som gjorts på landets vägnät har å ena sidan varit omfattande, å andra sidan helt otillräckliga. Ofta har ambitiösa utbyggnadsplaner kommit av sig eller skjutits framåt i tiden på ett olyckligt sätt. En viktig förutsättning för en regions utveckling är väl fungerande kommunikationer. Trots en satsning på kollektivresande och de spårbundna färdsätten är vägtransporterna den helt dominerande kommunikationsformen för flertalet människor här i landet. Som exempel kan nämnas att av alla persontransporter företas med privatbil. Ute i våra glesområden är den andelen ännu högre. Därför är det angeläget att den upprustning och förbättring av vägnätet som sker ute i regionerna kan fullföljas i en takt som säkrar ett väl fungerande kommunikationsnät. Utöver de renodlade skälen för att snabbt och smidigt förflytta sig kommer också trafiksäkerhetsfrågorna in i bilden. En försenad upprustning kan med stor säkerhet avläsas i ökat antal trafikolyckor . Tillgänglig statistik och jämförelser visar att läns vägnät behöver en upprustning. Endast drygt två tredjedelar av vägarna är belagda och kommer så i allt väsentligt att förbli om inte ambitionsgraden höjs. har störst andel grusväg i hela sydvästra regionen. Det innebär en låg vägstandard med bl.a. mycket tjälskador men också ett förhållandevis högt antal trafikolyckor. I gränslandet mellan och finns ett välmotiverat vägprojekt, som länge ansetts angeläget att utbygga. Det är vägförbindelsen med bl.a. förbindelser mot (E 3). Här har det märkliga förhållandet inträffat att man på ena sidan länsgränsen har fullföljt vägutbyggnaden, medan det i allt väsentligt på Älvsborgssidan återstår att fullfölja utbyggnaden. Vägförbindelsen är en viktig förbindelselänk över länsgränserna, men dessutom en förbindelselänk för stora delar av ner mot och kusten. Hela detta projekt, som är till hälften verkställt, är angeläget att snabbt fullborda. Denna väg (nr 181) anses mycket strategisk och viktig som förbindelseled i området och har av och till klassats in som riksväg (RV 43). Det framstår som ytterst angeläget att man i ett nära tidsperspektiv kan fullfölja de fastställda planerna. I jämförelse med andra län i landet ligger långt efter vad gäller vägarnas bärighet, beläggning och nybyggnadstakt. Därför borde om inte nytillskott av medel är möjligt en mer rättvis fördelning av landets vägmedel ske, vilket skulle ge om möjligt ökat utrymme att färdigställa det angelägna vägbygget Falkö- Mot. 1988/89 pingVårgårda. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av färdigställande av väg 181 . () ()