mot · GC02Fi213 · 1989-01-25 00:00:00 — Vi vill gynna en utveckling som leder till att människor som så önskar får reell möjlighet att bo kvar i sin hembygd eller på andra ställen utanför storstadsregionerna. Också här spelar bastillägget för barnfamiljer en stor roll för att jämställa glesbygdsboende med storstadsboende. Dessutom vill vi införa radikalt sänkta arbetsgivaravgifter i , , i delar av Bergslagen och på . de gröna vill öka valfriheten och mångfalden också genom att förbättra möjligheterna och villkoren för det småskaliga näringslivet att utvecklas och förnyas lokalt. Vi vill även göra det lättare för dem som arbetar i ett företag att bli delägare. de gröna vill ge människor ökade möjligheter att leva en större del av sina liv i den informella sektorn. a. genom rätten till kortare arbetstid vill vi stimulera utvecklingen av den informella sektorn, där människor arbetar tillsammans och hjälper varandra utan att ta betalt, inte bara inom hemmet och familjen utan även i grannskapet, byalaget, och gemenskapen i huset eller kvarteret. Det innebär ofta både en bättre hushållning med knappa resurser, bl. a. genom mer reparation och återanvändning och ökat välbefinnande genom att man får mer tid för varandra. Vi är medvetna om att den utvecklingen inte kan beordras fram genom politiska beslut - men den ska heller inte hindras. Den utveckling av den informella sektorn som vi önskar betyder inte att de insatser som görs inom den offentliga sektorn för människors grundtrygghet kan minskas . de gröna anser att problemen i vårt samhälle inte i första hand är av materiell art. Tvärtom har en mycket hög materiell standard. Jakten på materiell tillväxt har lett och leder till miljöförstöring, resursslöseri och i många fall omänskliga förhållanden. 3 Strategier för en grön politik De gröna målen kräver en medveten ekonomisk politik som gynnar varsamhet med natur och människor. De kräver också en medveten och strikt fördelningspolitik som för över medel från dem som har hög materiell standard till dem som har låg, annars kommer den ökade valfrihet vi vill ge människor inte att kunna utnyttjas av alla. de gröna vill, för att snabbare nå sina mål, arbeta med såväl de vanliga marknadsekonomiska styrmedlen (skatter, avgifter, subventioner) som lagar och förordningar. Vi är definitivt emot all planekonomi, oavsett om den är synlig, statlig och byråkratisk, som t. ex. i , eller osynlig, marknadskapitalistisk och multinationell som i väst, i och många andra industriländer. Den ekonomiska politiken måste inriktas på att ta vara på människans och naturens resurser och möjligheter i stället för att fortsätta som med ökande resursslöseri och miljöförstöring. Det gäller att utveckla människors förmåga och tekniska möjligheter, bl. a. att samarbeta med naturen och anpassa sig till de ekologiska lagarna. Investeringar skall inriktas på miljöförbättrande åtgärder och effektiv energiteknik. Investeringarna skall vara lönsamma ur ett resursekonomiskt perspektiv och skall styras genom en ny skatte- och avgiftspolitik. Miljöinvesteringarna skall genom en genomtänkt skattepolitik även bli företagsekonomiskt lönsamma. Genom en hård styrning mot mål som innebär miljöförbättringar som t. ex. snabb kärnkraftsavveckling, målmedveten bantning av användningen av fossila bränslen, kraftig upprustning av järnvägen, kraftigt minskade industriutsläpp, övergång till ett livskraftigt biologiskt jordbruk skapas förutsättningar för svensk verkstadsindustri att utvecklas. Hemmamarknaden kommer att efterfråga den nya tekniken. Följden av detta blir ökade exportmöjligheter för företagen, både av produkter och kunskap. Transportberoendet skall minska eftersom det bl. a. utgör ett växande miljöproblem. Detta skall ske dels genom en aktiv samhällsplanering, dels genom ekonomisk styrning, som leder till ökad efterfrågan på lokal tillverkning för lokala behov, ökad lokal och regional förädling av livsmedel, ökad företagsamhet i stödområdena, ökat antal småföretag och bättre utnyttjande av den nya datatekniken för bl. a. inrättandet av grannskapscentraler. De ekonomiska styrmedel som ska användas är bl. a. sänkta arbetsgivaravgifter i norra och på , kombinerade med att landsvägstrafik och flyg får bära sina miljökostnader. Kommunala näringslivsfonder (Närfonder) byggs upp med syfte att stimulera framväxten av ett småskaligt lokalt näringsliv (t. ex. inom livsmedelssektorn) med minskade transporter som följd. Grundläggande för de gröna är att valfriheten skall öka för alla människor. Detta förutsätter en kraftfull fördelningspolitik. Det innebär bl. a. att grundavdraget skall höjas så att även människor med låga inkomster kan leva på sin lön i större utsträckning. Fördelningspolitiken skall också inriktas på att ge barnfamiljerna både ökad valfrihet och mer tid för sina barn. I stället för bostadsbidrag får barnfamiljerna ett bastillägg som de kan använda till det de har behov av, inte bara till boende. Att ta bort momsen på basmat är en viktig fördelningspolitisk reform, eftersom basmaten utgör en stor del av låginkomsttagares utgifter. En övergång till minskad lönearbetstid skall påböijas. Detta sker genom lagstadgad rätt för alla att minska arbetstiden i lönearbetet till 20 eller - eller till fyra eller . Möjligheterna att sänka sin arbetstid i lönearbetet ökas både genom en skatteskala, som gynnar låginkomsttagare, och genom det bastillägg för barnfamiljer vi vill införa för barnfamiljer i stället för bostadsbidrag. Den totala mängden utfört arbete förväntas inte bli mindre genom reformen, däremot kommer en del att flyttas över till den informella sektorn. är vi övertygade om att en grön politik leder till ett hälsosammare samhälle med mindre behov av den offentliga sektorns tjänster. 3.5 en del av världen De av jordens befolkning som bor i i-länderna förbrukar av naturresurserna. de gröna arbetar för en ny solidarisk världsordning med en rättvisare fördelning och en radikal hushållning med ändliga naturresurser. är en del av världen. Handelspolitiken måste därför inriktas på global solidaritet. I-länderna har alltför ofta skott sig på u-ländemas bekostnad. Murar för att skydda i-länderna, t. ex. multifiberavtalet eller EG:s tullmurar, är djupt osolidariska. Kolonialismen fortsätter, om än i andra former. De s. k. frihandelsprinciper som och andra länder i den rika Mot. världen byggt upp tycks leda till att de ekonomiska orättvisorna mellan Fi213 rika och fattiga länder ökar i stället för att minska. Därför vill vi bygga vidare på system med bilaterala avtal som gynnar u-ländema. Partiet vill också införa socialt ansvar i handelspolitiken t. ex. genom inrättande av en socialklausul. För att inte exportera miljöförstöringen accepterar vi inte heller att varor (t. ex. livsmedel), framställda på ett i förbjudet sätt (t. ex. med hjälp av stråförkortningsmedel eller freon), importeras. får inte bli en del av EG med tullmurar och handelshinder mot andra länder, t. ex. . Friheten från medlemskap i ger oss möjlighet att driva en politik som inte bygger på den rika världens maktspråk. Dessutom står vi fria att utifrån egna önskemål söka ökad handel med länder i t. ex. ett öppnare , vilket kan vara ett viktigt steg i en aktiv freds- och förtroendepolitik. de gröna arbetar för ett ökat samarbete mellan de nordiska länderna, vilket inte är minst viktigt eftersom ett sådant samarbete är en bredare och bättre plattform för ett solidariskt samarbete med . Målet för de grönas biståndspolitik är att bistå mottagarlandet med att bygga upp självtillit och oberoende när det gäller basförsörjning. Därför föreslår partiet ett sjätte biståndsmål: självtillit. Genom detta blir kvaliteten i biståndsarbetet minst lika viktig som kvantiteten. Miljömålen måste också förstärkas. Som ett led i detta kräver t. ex. partiet att 1000 milj. kr. av den föreslagna engångsskatten på övervinster i de stora bolagen används till att rädda regnskog som är så livsviktig för den globala överlevnaden. de gröna kräver också att 1 500 milj. kr. avsätts till en internationell miljöfond. De svenska biståndsorganens resurser måste förstärkas, bl. a. för att kunna satsa mer på kunskapsuppbyggnad hos människor i mottagarlandet och för att kunna förmedla mer bistånd genom enskilda organisationer. 4 Miljö- och naturresurspolitik En långsiktig miljö- och naturresurspolitik förutsätter en genomtänkt politik på nästan alla samhällsområden, t. ex. energi, trafik och jordbruk. de grönas politik har som mål att minska miljöförstöringen och förbrukningen av råvaror och energi. Hela vårt budgetförslag är inriktat på detta. Skattepolitiken är ett grundläggande styrmedel. Energi och miljöfarliga utsläpp skall beskattas högre och skatten på arbete sänkas. Slöseri med naturresurser och energi leder till miljöförstöring. Nästa steg i en miljö- och naturresursbevarande skattepolitik är därför införande av råvaruskatter på naturresurser. Vårt mål är att hamna innanför ramarna för vad naturen tål genom att steg för steg pressa ner miljöfarliga utsläpp och förbrukning av naturtillgångar i högre takt än de återskapas. Allt eftersom vi närmar oss målet kommer skatteunderlaget att minska på grund av krympande skatteba f2 1988/89. ser både på miljö- och energisidan. Detta kan möjligen kompenseras om man höjer skattesatserna för att öka de ekonomiska drivkrafterna för miljövänligt och resurssnålt beteende. Förbrukning av råvaror och energi kommer alltid att kunna vara en viktig grön skattebas, som får kompletteras med bl. a. ökade konsumtionsskatter vid behov. Miljöproblemen tar inte hänsyn till några nationsgränser och många allvarliga miljöproblem är globala, t. ex. det krympande ozonskiktet och den hotande drivhuseffekten. måste arbeta mycket aktivt på det internationella planet för att värna om livsmiljön. Det internationella samarbetet får inte användas som argument för att inte skall börja driva en radikal miljöpolitik. Tvärtom är det bra om kan vara ett föredöme på miljöområdet. Tyvärr är i stället ett av de länder som har den sämsta miljöpolitiken och förorenar miljön mer än de flesta. släpper t. ex. ut mest kväveoxider per person i och lämnar efter sig mest radioaktivt avfall per person i världen. 4.1 Kärnkraften måste avvecklas Ingen kan rimligen ta ansvar för de oerhörda risker som kärnkraftstekniken innebär för allt levande. Risker i alla sina led, från den kraftigt miljöoch hälsoförstörande brytningen av uranmalm, tillverkning av kärnbränsle, laddning och drift av kärnreaktorer till hantering av radioaktivt avfall. Strålande och giftigt avfall, som måste förvaras så, att det inte kan läcka ut. Delar av det radioaktiva avfallet (plutonium) används dessutom för att göra kärnvapen, och stora mängder sådant avfall har försvunnit. Kärnkraftverken och avfallslagren är oerhörda säkerhetsrisker både i krig och fred. Kärnkraften måste avvecklas över hela jorden! de gröna kräver därför 1. att avvecklingen av kärnkraften i påbörjas 2. att avvecklingen genomförs inom högst tre år 3. att stoppar all export av kärnkraftsteknologi 4. att i alla internationella organ verkar för avveckling av all kärnkraft och alla kärnvapen på jorden. har i en rapport visat, att två kärnkraftverk kan avvecklas även vid nuvarande höga slöseri med elkraft och fortsatt användning av elvärme. de gröna har lagt fram en avvecklingsplan, som visar att det är ekonomiskt, socialt och tekniskt möjligt att avveckla den svenska kärnkraften . Alla borde därför kunna vara överens om att minst två reaktorer kan stoppas 1989. Vi har visat att man kan stoppa fem reaktorer! de gröna vill satsa på ett energiförsöijningssystem, som bygger på hushållning och på förnyelsebara energikällor. Det leder automatiskt till en bättre miljö eftersom det utesluter både kärnkraft och fossila Energieffektivitet måste främjas och energikrävande industri får inte lov att öka i omfattning. Genom att höja skatterna på råvaror och energi vill vi stimulera en övergång till energieffektivare teknik och återvinning både på tillförseloch användarsidan inom alla sektorer: hushåll, industri och kommuner. Återvinning drar i allmänhet betydligt mindre energi än förbrukning av nya råvaror. I stället sänker vi kostnaden för mänskligt arbete, i ett första steg genom att sänka arbetsgivaravgiften rejält i norra och på (och inom vård och omsorgsarbete, dock ej barnomsorg). Detta både för att gynna småföretagsamheten och för att kompensera stora delar av processindustrin för höjda kostnader när de måste lägga om till miljövänligare och energieffektivare processer. Bilarnas energiförbrukning och utsläpp av miljöfarliga avgaser måste tvingas ner och bilismen skall betala för de miljökostnader den åsamkar samhället. Beskattningen skall ta hänsyn till miljö- och energiaspekter och skall fördelas efter olika samhällssektorers och gruppers bärkraft. Dagens transportsystem domineras i hög grad av miljöförstörande, energislösande och ofta ineffektiv vägtrafik. Bilismen står för av kväveoxidutsläppen, utsläpp som orsakar skogsdöd, försurning och övergödning av havet. Utsläppen innehåller också kolväten, som till stor del är miljö- och hälsofarliga, och koldioxid som bidrar till växthuseffekten på planeten jorden. Trafikolyckorna ökar numera i förskräckande takt; mer än 800 människor dör, och 15000 20000 skadas och lemlästas i trafiken ! Den samhällsekonomiska förlusten av trafikolyckorna beräknades 1987 till ca 15 miljarder (TSV pm 1987:3). Bilismens samhällsekonomiska nettokostnad kan därmed beräknas till ca 20 miljarder ! Det är alltså nödvändigt att minska vägtrafiken och sänka hastigheterna. Att vägtrafiken kunnat öka så snabbt beror bl. a. på att mycket stora investeringar, främst i form av nya och bra vägar, har gjorts i vägnätet . har praktiskt taget inga nyinvesteringar gjorts i järnvägsnätet. Vi anser att byggandet av nya landsvägar ska stå tillbaka till förmån för byggandet av nya järnvägar. Reparation och underhåll av befintliga vägar måste däremot förbättras! Flyget ökar kraftigt, även det ett trafikslag som utmärks av stort energislöseri och utsläpp av miljöfarliga ämnen. Flyget är mycket gynnat. a. betalas ingen skatt på flygbensin, och den miljöskatt som infördes på flyg var orimligt låg. Framtidens transportsystem måste vara effektiva, energisnåla och miljövänliga. Vi vill utveckla de transportslag som har bäst förutsättningar att klara sådana krav, vilket betyder främst järnvägstrafik och kustsjöfart. Därför vill vi satsa 65000 milj. kr. fram på investeringar i järnvägarna, varav 40000 milj. kr. i nya banor. Vi vill ge riktade bidrag till utvecklingen av länsjärnvägarna, vi accepte rar alltså inte det nuvarande systemet att ge en klumpsumma till länet som sedan fritt får användas till buss eller länsjärnväg. Vi vill också öka stödet till länsjämvägarna med 300 milj. kr. under kommande budgetår. Vi föreslår en särskild satsning på eldriven och annan miljövänlig kollektivtrafik i städerna. Kostnaderna för detta belastar naturligtvis i första hand kommunerna, men staten bör gå in med ett riktat stöd för att skynda på utvecklingen. Vi föreslår därför ett nytt anslag om 500 milj. kr. till eldriven kollektivtrafik i städerna. Fram vill vi satsa totalt 15000 milj. kr. av statliga medel på miljövänlig kollektivtrafik i städerna. Den väg- och flygtrafik som behövs av närings- och regionalpolitiska skäl vill vi utveckla så att den blir miljövänligare och säkrare. Därför föreslår vi utökade anslag till bl. a. forskning och utveckling av miljövänligare trafiksystem (100 milj. kan företag göra miljöfarliga utsläpp utan kostnader eller andra nackdelar för företaget. Därför finns det i de flesta fall fortfarande inga starka företagsekonomiska drivkrafter för dessa företag att byta till miljövänlig processteknik. Valet av processteknik styrs alltså i allmänhet av andra faktorer än miljöskydd. De av oss föreslagna utsläppsskatterna innebär beskattning av utsläpp från minsta mätbara upp till högsta tillåtna utsläppsmängder och -halter. Utsläpp utöver dessa gränsvärden är ett lagbrott och vi kräver att samhället ingriper, så att företaget verkligen anstränger sig för att det inte skall hända igen. Verksamheten bör stoppas till dess de fel som orsakade utsläppet är avhjälpta. Vidare skall företaget betala alla de kostnader och skador som utsläppet vållar. När en utsläppsskatt införs leder detta till att rutinerna och kontrollen skärps för att direkt minimera utsläppen. Även andra skattesatser kan behöva justeras när det visar sig vilka effekter de får. Både näringslivet, den offentliga sektorn och vanliga människor behöver långsiktiga och klara regler för att kunna planera sina investeringar. Därför deklarerar vi redan nu klart att utsläppsskatterna skall trappas upp. 1 vårt förslag blir de dubbelt så höga år 2 som år 1 och ökar 2 3. Det gör det företagsekonomiskt lönsamt att styra investeringarna till ny teknik för att minska utsläppen. På samma sätt vill de gröna med ekonomiska styrmedel göra det lönsamt för företagen att satsa på energisnålare teknik och utrustning genom att öka beskattningen på energi. Många industrier får till en början ökade kostnader och vissa industrier kommer att få ekonomiska problem under den snabba omställningsprocess, som de grönas skatteomläggning skulle innebära, genom att drivmedel och andra energikällor beskattas mer och genom utsläppsskatter och sänkta gränsvärden. Därför behöver vi övergångsbestämmelser bl. a. för delar av massa- och pappersindustrin, sorn skulle kunna undantas från beskattning för el, genererad i eget kraftverk, baserat på biobränsle. Därför vill vi också inrätta en särskild industriomställningsfond, som skall kunna ge förmånliga lån till investeringar för energibesparande åtgärder och reningsteknik. Till företag som inte ensamma kan bära sådana nödvändiga miljö- och energiinvesteringar skall industriomställningsfonden kunna ge bidrag och stöd om det anses samhällsekonomiskt lönsamt, t. ex. därför att företagets verksamhet är viktig för regionen eller för landets försörjning. 4.6 Myndigheter, miljö- och naturvård Miljövårdens myndighetsorganisationer måste stärkas under en följd av år för att klara nya åtaganden. har myndigheterna för små resurser för att ens klara av de uppgifter de redan har. Därför föreslår vi inför nästa budgetår kraftiga resursförstärkningar för , kemikalieinspektionen samt länsstyrelsernas naturvårdsenheter, totalt med 100 milj. kr. får en ny ram, inom vilken 80 nya tjänster bör rymmas. Ett område som måste prioritera under det kommande budgetåret är utveckling och uppföljning av ekonomiska styrmedel på miljöområdet. Länsstyrelsernas naturvårdsenheter får en ny ram, inom vilken ca 250 nya tjänster bör rymmas. Fördelningen av tjänsterna kan vara ca 150 nya tjänster på förbättrad tillsyn och 100 tjänster på förbättrad kompetens. Av dessa tjänster bör ca 50 användas för att förbättra kompetensen när det gäller den gröna naturvården. Kemikalieinspektionen får en ny ram, inom vilken 50 nya tjänster bör rymmas. Resurserna behövs för att kunna förbättra kemikaliekontrollen och färdigställa produktregistret. Naturvården får kraftigt utökade resurser om 200 milj. kr., bl. a. för att pengarna skall räcka till en del inköp av skyddsvärd mark. Vidare satsar vi i vår budget bl. a. på: Bidrag för att installera avgasrening på gamla bilar, 150 milj. kr. Bidrag för radonsanering av hus, 100 milj. kr. Ökade anslag för internationellt miljö- och naturvårdsarbete, 100 milj. kr. Ökad forskning inom miljöområdet, 50 milj. kr. Förbättrad miljövårdsinformation, 20 milj. kr. Utbildning och information om ekologiskt byggande. 5 Fördelnings- och familjepolitik de gröna anser att ekonomiska resurser skall flyttas 1 från de rika staterna till fattiga befolkning 2 från ekonomiskt överhettade regioner inom landet till övriga delar 3 från de grupper inom landet som har hög materiell standard till de grupper som har lägst materiell standard 4 från dem som får hög materiell standard genom inkomster av kapital och avdrag till dem som har låg inkomst och arbetar ihop den. Vi ser fördelningspolitiken som en förutsättning för att alla skall kunna få del av den ökade valfrihet som vi vill ge människor. de gröna anser, att det traditionella klasstänkandet är både förlegat och förenklat. De gröna tar i stället ställning för låginkomsttagare och människor som har det svårast i samhället, oavsett om de är arbetare, tjänstemän, småföretagare, småbrukare eller hemarbetande. Orättvisorna är stora mellan grupper inom de traditionella klasserna. de gröna föreslår väsentliga ändringar i skatteskalorna till förmån för personer med låga inkomster till skillnad från de av andra partier genomdrivna ändringarna skatteskala som framför allt gynnar de högre inkomsttagarna. de grönas skatteskala omfattar ett höjt grundavdrag på arbetsinkomster i form av en skattefri zon på . I gengäld slopas det s. k. schablonavdraget och införs begränsningar för ränteavdragen. Ovanför den skattefria zonen föreslås ändringar i skatteskalan1 som ger följande totala skatteförändringar i några olika inkomstlägen: Inkomst, tkr/år 30 60 90 120 150 180 210 Minskad ( ) resp ökad(+) -3420 -700 +650 skatt, kronor/år 6120 1000 + 50 +1580 Skatteskalan skall kombineras med laglig rätt att sänka sin arbetstid. Den ovan föreslagna skatteskalan skulle, om inga korrigeringar vidtogs, innebära stora inkomstminskningar för kommunerna och ökningar för staten. På kort sikt kan detta lösas genom att vid utbetalning av skattemedel till kommunerna beräkna denna som om nuvarande grundavdrag fortfarande hade gällt. På vill dock de gröna ha en total omläggning av den kommunala finansieringen. Målet för en sådan omläggning skall vara att skapa ökad rättvisa genom en utjämning mellan rika och fattiga kommuner som vi slår vakt om den kommunala självstyrelsen. Skatteutjämningen skall bl. a. ta hänsyn till kommunernas skattekraft, åldersfördelning och geografiska förhållanden. kommer att presentera förslag i denna riktning. 1 Det statliga skatteuttaget i olika inkomstskikt framgår av nedanstående tabell: Bruttoinkomst 31000 85000 150000 200000 Nettoinkomst 0 54000 119000 169000 Skattesats, % 0 14 18 33 44 Rätten att dra av alla räntor i deklarationen strider enligt de grönas mening mot en grundläggande princip i skattesystemet, nämligen att endast utgifter för inkomsternas förvärvande är avdragsgilla, inte rena konsumtionsutgifter. Huvuddelen av de nuvarande ränteavdragen avser just sådana konsumtionsutgifter, t. ex. för boende, avbetalningsköp etc. Ränteavdragen bidrar till att göra konsumtion på kredit billigare vilket ytterligare ökar konsumtionstrycket och därmed förslitningen på naturresurserna. Dessutom gynnar avdragsrätten kraftigt dem som redan är välbärgade och dem som väljer att skaffa sig höga fasta utgifter i stället för rörliga. Avtrappningen av avdragsrätten för räntor måste göras successivt och kombineras med en total översyn av systemet för bostadsfinansiering. de gröna kommer att presentera förslag till riktlinjer för en sådan översyn. Vi vill ersätta den nuvarande avdragsrätten för skuldräntor med en minskning av den slutliga skatten av räntorna. Dock med ett tak på två basbelopp (ca .) per inkomsttagare för skuldräntor som på detta sätt får användas för skatteminskning. För den som är ensam försörjare av barn gäller dock fyra basbelopp. I ett övergångsskede bör personer, vars skuldräntor på bostadslån ligger högt över detta räntetak, få en viss extra avdragsrätt som trappas ner till 0 . 5.1.4 Beskattning av inkomst av kapital Beskattning av inkomst av kapital och realisationsvinster bör göras oberoende av beskattningen av arbetsinkomster och vara minst lika hög. 5.1.5 Ingen moms på svensk basmat Matkostnaden är en tung kostnad i många hushåll, framför allt med flera barn och/eller låga inkomster. Maten blir allt dyrare; livsmedelsprisindex har i det närmaste fördubblats . Det är en tung post i hushållets budget för barnfamiljer, folkpensionärer och lägre inkomsttagare.