mot · GC02Ub287 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub287 av och (båda c) Utbildningen och regionalpolitiken Regeringen anser att regional utveckling påverkas av bl. a. åtgärder på utbildningsområdet. Det är naturligtvis helt rätt. Då kan det vara av intresse att belysa delar inom utbildningssektorn, där man inte tagit tillräckliga regionalpolitiska hänsyn. När regeringen fördelar utbildningsresurserna ut till landet, har man inte riktigt klart för sig att förutsättningarna skiljer markant mellan storstad och andra områden. 1 storstaden finns en mängd alternativa utbildningar till de s. k. regionalt anpassade kurserna. Därmed kanske de kan tas bort i storstaden, men detta får naturligtvis inte användas sorn skäl, för att ta bort motsvarande utbildningar i landet i övrigt. De regionalt anpassade kurserna har mycket stor betydelse för skogslänen och länen i sydöstra . De bidrar till en yrkesutbildning anpassad till den lokala arbetsmarknaden och därmed förser utbildningen dessa län med arbetskraft som har rätt behörighet. Den här resursen är en flexibel resurs på orter med låga elevtal. Om gränsen för en utbildning sätts t. ex. vid 8 elever, så har man ju därmed accepterat just 8 elever. Så länge undervisning bedrivs med 8 elever är den berättigad. Något annat resonemang är inte giltigt. I samband med en fråga till utbildningsministern framgick klart och tydligt att regeringen avsåg att slopa dessa utbildningar. Detta framgår också i årets budgetproposition. Den 3-åriga gymnasieutbildningen som ännu inte är genomförd kan emellertid inte ersätta påbyggnadsutbildningarna. De har inte samma innehåll. Den regionalpolitiska ambitionen tycks inte ha nått . bör därför uttala att påbyggnadsutbildningarna ska behållas även i fortsättningen som en regionalpolitisk resurs. går av statsbidraget för grundvux till invandrarnas och flyktingarnas behov av att lära sig läsa och skriva svenska och räkna. Tyvärr ställs invandrarnas behov därmed mot andras behov av samma sak. finns även introduktionskurser för invandrare till gymnasiestudi Dessa har varit två terminer. har regeringen rekommenderat fyra terminer, utan att öka resurserna. Detta får som resultat att de regionalpolitisk! utsatta länen måste ställa de ovan beskrivna regionalt anpassade gymnsiekursema mot introduktionskurserna, eftersom de betalas ur samma resurs. Vi tycker att regeringen här måste leva upp till målet att kommunerna ska ges möjlighet att tillhandahålla nödvändig utbildning för invandrare. Vi anser att bör ge regeringen detta till känna. I proposition har regeringen återigen fastslagit att det ska sparas på alla myndigheter. Det är inte första gången som en sådan generell nedskärning drabbar länsskolnämnderna. Stora myndigheter klarar naturligtvis av att på ett acceptabelt sätt begränsa sitt resursutnyttjande. De små myndigheterna klarar nog också av en viss besparing, men inte hur länge som helst. i har gjort som alla andra. Inte tillsatt vakanta tjänster, sparat in resekostnader och traktmanenten osv.. är emellertid en viss gräns nådd. Ska ytterligare sparande ske måste myndigheten avstå från att utföra arbetsuppgifter som är reglerade genom politiska beslut. Det innebär att myndigheten inte längre får resurser för att fullgöra, vad man är satt till att utföra. Det ovan beskrivna problemet gäller även små myndigheter i andra utsatta län. Det är därför nödvändigt att regering och riksdag fastställer en miniminivå för en myndighetsorganisation utifrån de krav som ställs. Det är helt orimligt att län som redan förut är utsatta för regionala obalanser också på det här sättet ska missgynnas. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalt anpassade gymnasiekurser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel till undervisning för invandrare, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om erforderlig organisationsnivå på de små länsskolnämnderna. 1988/89 Ub287