ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02U585 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U585 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och konsumentskyddet Medan fortfarande var generaldirektör för sade hon: Regeringen har anpassat sig för mycket till EG:s nuvarande bestämmelser och synpunkter, att harmonisera med EG är viktigare än att hjälpa konsumenterna att undvika risker (DN 10/988 Konferens om smink: Hälsan viktigare än EG). En bakgrund till denna ståndpunkt som vi hoppas har kvar också som justitieminister, kan vara följande: (17/1088) rapporterar att barnens säkerhet kommer i kläm när EG nu skapar nya former för konsumentprodukter. Centrifuger som kan slita av armarna och spisar som kan bränna barnhänder tillåts i och måste accepteras också i . I en rapport från redogörs för en lång rad konsumentområden som skall EG-harmoniseras: barnsäkerhet (! ), elektriska hushållskapitalvaror, hobby- och sportartiklar, betalningsmetoder, sällskapsresor, avtalsvillkor, krediter, priser, marknadsföring och sannolikt också konsumentupplysning och utbildning (!) (Den västeuropeiska integrationen och konsumentpolitiken, EG-kurs 88/89). begär pengar för att kunna fullfölja detta arbete. Här liksom i andra sammanhang kommer det givetvis i allt väsentligt att bli tal om att måste följa EG:s redan befintliga regler. Det kommer t. ex. inte att bli meningsfullt att i arbeta för förbud mot krigsleksaker eller begränsning av videovåldet - inte så länge inte först har fått positivt intresse för saken. Vi kan inte acceptera detta. Nog måste det väl också bland EG-anhängare finnas en tvekan mot att svensk barnsäkerhet skall EG-harmoniseras? Vi kräver i första hand att allt konsumentskydd som handlägger skall undantas från EG-harmonisering, i andra hand att barnsäkerhetsnormerna skall undantas. Däremot har vi givetvis inget emot ett konstruktivt samarbete mellan olika europeiska länder, inbegripet EGländer. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att verksamhetsområde skall undantas från EG-anpassning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna A. att EG-anpassningen inte får leda till fördröjning av planerade Mot. förbättringar av konsumentskyddet när det gäller barnsäkerhet, U585 B. att EG-anpassningen inte får leda till försämrad säkerhet beträffande elektriska hushållsmaskiner, C. att EG-anpassningen inte får leda till försämrad konsumentupplysning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får förhindra skärpningar av svenska regler mot våldsstimulerande varor (t. ex. krigsleksaker, våldsvideo). Per () ()
mot · GC02U586 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U586 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och alkoholpolitiken När hade offentligt utskottsförhör om EG ställde några oroliga ledamöter frågor om alkoholpolitiken. En expert svarade att EG-harmoniseringen kanske tvingar fram vissa liberaliseringar. Då utbrast TCO-ordföranden : Så bra! Och av de närvarande (politiker, höga tjänstemän och journalister) utbröt i ett samfällt lyckligt fniss. När sedan fattade sitt beslut om EG-anpassning avslogs alla förslag om undantag för alkoholpolitiken. Vad betyder det? (8/88) har räknat ut att EG-anpassningen kommer att leda till halvering av spritpriserna. - Man får räkna med att konsumtionen av sprit kan öka , vinet och ölet . (5/88) har sammanfattat läget: Den restriktiva svenska alkoholpolitiken som en gång bekämpades av ser nu ut att sakta gå mot sitt slut i EG-harmoniseringens namn. Hur man tänker i alkoholfrågor i maktens boningar visar ett uttalande av näringsutskottets nye ordförande, (). Enligt (21/10 -88) säger han om EG-harmoniseringens effekt på alkoholpolitiken: - Det är väl ett litet problem eller inget problem alls. Det skulle alltså inte vara ett socialt problem i ett land där alkoholskadorna kostar om spritkonsumtionen ökar ? Det skulle inte påkalla motåtgärder om det finns risk att vinpimplandet ökar i ett land där uteliggarna i storstäderna dramatiskt ökar? Det skulle inte finnas något att oroa sig för i ett land där ungdomsfylleri redan leder till våldstragedier om ölhävandet ökar ? 1 (nr. 5/88) uttalar sig ordföranden i , . Han kritiserar WHO:s rekommendation om en allmän minskning av alkoholintaget . Han påstår (utan att anföra belägg) att alkoholkonsumtionen sjunker snabbast i länder med de lägsta alkoholskatterna. Och han säger i rubriken, med adress till : Avgifter och restriktioner klarar inga alkoholproblem. (Vad som i stället skulle klara alkoholproblemen säger han inget om!) Genom principbeslutet om EG-harmonisering har förbundit sig att underordna sig EG:s alkoholpolitik, sänka alkoholbeskattningen till EG-normer, öppna gränserna för EG-alkohol och därmed öppna vägen för radikalt ökad alkoholkonsumtion, dvs. ökade alkoholskador, ökad social misär och ökade sjukvårdskostnader. Vad säger nykterister och alkoholpolitiker? Vad säger den Mot. 1988/89 svenska ? de gröna yrkar på att alkoholpolitiken skall undantas från EG-harmonisering. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att alla åtgärder som har samband med alkoholpolitik skall undantas från EG-anpassningen. 2. att EG-anpassningen inte får medföra lägre alkoholskatter, 3. att EG-anpassningen inte får leda till åtgärder som gör det lättare att medföra alkohol in i landet, 4. att EG-anpassningen inte får motverka den svenska strävan att minska alkoholskadorna, 5. att EG-anpassningen inte får leda till att tvingas lätta på förbudet mot alkoholreklam, 6. att EG-anpassningen inte får leda till ökning av totalkonsumtionen av alkohol. Per () ()
mot · GC02U587 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U587 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och kemikaliekontrollen Kemikaliekontrollen inom EG är på olika sätt snävare än för den svenska lagstiftningen, konstaterar Kemikalieinspektionen (). Det innebär bl.a. att färre ämnen klassas som cancerframkallande inom EG än i och att EG har högre farlighetströskel. KEMI anser att inom EG t. o. m. används så vilseledande märkningar att det betyder undanhållande av väsentlig information. EG har inga regler om uppgiftsskyldighet till myndighet. Framför allt beträffande lösningsmedel, bedömning av allergi- och cancerframkallande egenskaper hos olika ämnen och när det gäller bekämpningsmedel råder helt olika synsätt inom EG i förhållande till . Givetvis ska samarbete och erfarenhetsutbyte mellan och EG när det gäller kemikaliekontroll ske. Men det är uppenbart att en allmän harmonisering skulle leda till betydande försämringar av svensk kemikaliekontroll. Det handlar inte bara om olika bedömningar i enskilda fall, utan (som KEMI redogör för) om principiella skillnader i grundsynen på farlighetskriterier. Bland annat förefaller EG, enligt KEMI, inte alls tillämpa den s. k. omvända bevisbördan för farlighet, vilket KEMI hävdar att gör. Därför bör kemikaliekontrollen undantas från den generella EG-harmoniseringen (vilket givetvis inte förhindrar normalt samarbete). Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att kemikaliekontrollen helt bör undantas från generell EG-anpassning.
mot · GC02U588 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U588 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och läkemedelskontrollen Redovisningen från beträffande konsekvenser av EG-anpassning av läkemedelspolitiken föreligger inte vid motionens skrivande, men väntas . Det bör därför ankomma på vederbörande utskott att på grundval av det material som där föreligger bedöma om EG-anpassning kan ske. På grundval av vår principiella grundsyn till EG-anpassningen och vår kännedom om hur övriga kända varukontrollsystem fungerar i EG och för att få upp frågan till behandling i vill vi ändå här ställa ett preliminärt yrkande om att läkemedelskontrollen skall undantas från EGanpassning. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att läkemedelskontroll och läkemedelspolitik skall undantas från EG-anpassning. Per () ()
mot · GC02U589 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U589 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och arbetsmiljön (23/88) rapporterade för sedan att Anpassning till EG kan ge sämre bildskärmar. Också på annat håll i fackförbundspressen har varningssignaler hissats. Är de berättigade? I en redogörelse som inlämnat till integrationssekretariatet framgår att EG-anpassning skulle medföra betydande försämringar av svensk arbetsmiljö (Arbetarskyddsstyrelsens genomgång, 1988-1219): Personlig skyddsutrustning: I EG skall typefterkontroll endast tillämpas för en mycket snävt avgränsad kategori av utrustning. Men svenska arbetarskyddsstyrelsen anser att merparten av den personliga skyddsutrustningen behöver tillverkningskontroll och kvalitetsuppföljning. Här finns alltså risk för försämringar vid EG-anpassning. Enkla tryckkärl: Här anges att EG-anpassning skulle kräva svensk lagändring. Arbetshypotesen är att man skall kunna arbeta med två system, ett med giltighet för EFTA-EG-området och ett för . Maskinsäkerhet: Här påpekas att svenska föreskrifter innehåller krav på typgodkännande av maskiner som inte omfattas av sådana krav i EG. Arbetarskyddsstyrelsen anser att enbart tillverkardeklaration inte är tillräckligt för sådana, särskilt farliga maskiner. Roll över protection structures: Här finns stor skillnad beträffande förarskyddet. Asbest: EG:s syn avviker markant från när det gäller asbest. I EG får asbest användas där det inte är förbjudet, i är asbest förbjudet med begränsade möjligheter till undantag. Lösningsmedel: Här finns stora skillnader mellan och . Arbetarskyddsstyrelsen säger direkt att en anpassning av EG-reglerna i detta avseende skulle medföra kraftiga försämringar i arbetsmiljön. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att arbetsmiljön generellt bör undantas från EG-anpassning, 2. att EG-anpassning icke skall ske beträffande personlig skyddsutrustning, enkla tryckkärl, maskinsäkerhet, förarskyddet för grävmaskiner, icke får leda till uppluckring av förbudet mot asbest och lösningsmedel. Per () ()
mot · GC02U590 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U590 av m. fl. EG-anpassningen och löntagarnas rättigheter Mot. (nr 15/87) konstaterar att det är uppenbart att EG:s nya grepp minskar de fackliga organisationernas inflytande över arbetsmiljön både här i och i medlemsländerna. Allt fler fackliga förtroendemän inser att EG-anpassningen kan utgöra ett hot mot deras möjligheter att arbeta fritt. 1 regeringens EG-proposition fanns ju t. o. m. ett öppet erkännande av att möjligheterna att träffa sådana kollektivavtal (om arbetsmiljö, företagshälsovård och annat än löner) kan ev. påverkas genom en ökad integration mellan och EG. Att det kan bli så har den danska fackföreningsrörelsen fått uppleva. Därifrån kan hämtas otaliga exempel på hur EG-inverkan kan drabba facket. I tidskriften nr 9/88 redogörs för danska fackföreningars problem med arbetsmiljön i förhållande till EG. I EG spelar standardiseringsorganen stor roll. Men de har privaträttslig status, inte offentligrättslig. De är intresseföreningar, stiftade av industrin och ingenjörssällskapen. Därför är både stat och fackföreningsrörelse svagt representerade i dessa organ. Ett exempel på hur det kan vara i EG är fallet med hörselskydden. I EG tillåts en högsta bullernivå på (A) inne i hytten hos en grävmaskinsförare, i 90. Skulle alltså EG vara progressivare angående arbetsmiljö? Nej, EG-direktivet säger att mätningen ska göras under hörselskyddet, vilket betyder att reell bulernivå kan vara (A). nr 1/89 berättar att Europa-fackets bild är mörk. Inom EG finns starka krafter mot fackligt inflytande. Vi ska inte förlänga listan på problem för fackföreningsrörelsen i samband med EG-anpassningen. Men det borde vara lätt att i skapa majoritet för ett uttalande om att EG-harmoniseringen på intet sätt får försämra löntagarnas rättigheter och möjligheter att värna om arbetsmiljön. 1 1988/89. Med hänvisning till ovan anförda hemställs U590 att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får leda till försvagning av löntagarnas ställning och inflytande i . Per () ()
mot · GC02U591 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U591 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och flyktingpolitiken Inom EG pågår en ofta frän debatt kring flyktingpolitiken, där främst de liberala västtyska reglerna drabbas av andra missnöje. Men för har det sedan efterdyningar varit en principsak att vara öppet för flyktingar. tar dock flyktingfientliga grupper i stöd hos EG som strävar efter att harmonisera på en mera restriktiv nivå. Inom en harmoniserad marknad (och en superstat) måste givetvis flyktingpolitiken vara densamma. Vilket - åter igen - också gäller ett EG-anpassat land. Skall vi alltså stänga oss mot flyktingar från verkligt drabbade länder som vi öppnar oss för miljoner som blivit arbetslösa på grund av sina regeringars ultraliberala politik? de gröna säger nej till det. Vi vill slå vakt om en liberal flyktingpolitik, men besluta den själva. Därför måste det klart utsägas att inte kan harmonisera sin flyktingpolitik med EG:s. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den svenska flyktingpolitiken helt skall undantas från EG-anpassning. () Per () 1* 1988/89.
mot · GC02U592 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U592 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och jämställdheten EG-propositionen erkänner att könskvotering inte är förenlig med EGanpassning. Könskvotering tillämpas redan i viss mån i och krävs av många, inte minst kvinnorörelsen. Över huvud taget är jämställdhetsläget högst olika i olika delar av . Det gäller allt från synen på våld mot kvinnor, abortlagstiftning, arbetsrättsliga och sociala stödåtgärder för mödrar. Med det synsätt som präglar EG-arbetet kan snart sagt vad som helst komma att bli föremål för harmoniseringsförsök. Därför bör klart utsäga att jämställdheten inte till någon del ingår i EG-harmoniseringen. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att jämställdhetsarbetet skall undantas från EG-anpassning.
mot · GC02U593 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U593 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och djurskyddet krävde i ett förslag 1986 att produkter skall märkas med texten testade i djurförsök om så var fallet. I 43/87 berättades att detta vållat protester inom EG. spådde: Detta leder troligen till att också förslaget om djurmärkning är borta när det nya lagförslaget läggs på bord . Och så blev det! Regeringen avvisade i prop. 1987/88:93 med förslag till ny djurskyddslag förslaget om djurmärkning. Inte med ett ord hänvisades till EG:s protester, i stället fördes andra kryptiska resonemang. Men - slog bakut. Man beslöt att kosmetika inte alls skall testas på djur. Om det trots allt sker skall det vara utmärkt på förpackningen. Detta visar att kan om den vill! Men det visar också att trycket från EG är oerhört hårt - också när det gäller djurskyddet. Hur skall det gå för de framsteg (otillräckliga, men ändå) för djurskyddet som skedde i den nya djurskyddslagen om djurskyddet blir utsatt för allmän EG-anpassning? måste fullfölja sitt beslut om djurskyddslagen och klart säga ifrån att djurskyddet skall hållas utanför EG-anpassningen. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får leda till försämringar i det svenska djurskyddet.
mot · GC02U594 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U594 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och kämkraftsawecklingen (4/788) påminner om att EG efter påtryckningar av den internationella jordbruks- och kärnkraftslobbyn belutat att efter nästa kärnkraftsolycka skall tio gånger så hög radioaktivitet som efter Tjernobyl godkännas i livsmedel. Enligt , § 80, skall det skapas en gemensam intern nuklår marknad. Euratom har inte lyckats förhindra skandalerna med kärnavfallet från Mot som kom på avvägar. Orsak: Euroatoms huvudmål 1957 var att främja fredlig användning av kärnkraft. Hälsoskyddsaspekterna var då underordnade och har blivit svårare att tillvarata sedan EG:s kärnkraftsanhängare tillämpat olika synsätt och strategier kring lagstiftning och kontroll. (EG:s miljöminister till undersökningsgrupp) (1988:20). manar i en ny rapport: öka energieffektiviteten, minska oljeanvändningen och stå fast vid kärnkraften. (augusti -88). får beröm för rationellt energiutnyttjande, men för elproduktion rekommenderar EG kärnkraft, vilket inte överensstämmer med dansk energipolitik. EG planerar att 1992 avskaffa de nationella kraftbolagens monopol på sina elnät. Det blir en ypperlig chans för att få avsättning för sin kärnkraftsel, sade , ordförande i på Sverigebesök (11/10-88). Skall anpassa sin energipolitik till EG? Skall vi köpa fransk kärnkraftsel? Kan vi avveckla kärnkraften om vi är EG-anpassade? Kan vi förbjuda in- och utförsel av kärnbränsle och kärnkraftsteknik? Kan vi stoppa utländska företag från att köpa in sig i och deponera kärnavfall här? Det torde vara klart att om energi- och kärnkraftsawecklingspolitiken skall vara trovärdig kan den inte harmoniseras med EG. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får påverka eller försena den svenska kärnkraftsavvecklingen, inte får leda till åtgärder som förhindrar förbud mot import och export av kärnkraftsteknologi, inte får leda till åtgärder som tvingar att ta emot utländskt radioaktivt avfall och ej Mot. heller får leda till åtgärder som tvingar att tillåta köp till U594 av kärnkraftsel från EG-området.
mot · GC02U595 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U595 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och narkotikabekämpningen § 55: I samband med att gränskontrollen avskaffas kommer förslag att framläggas om harmonisering av narkotikalagstiftningen. Beslut planeras till 1989. Givetvis är internationellt samarbete viktigt för att komma åt narkotikasmugglingen. Men EG-harmoniseringen syftar här inte till att skärpa kampen mot narkotika utan till att göra det möjligt att avskaffa alla gränskontroller, vilket i själva verket skulle göra det lättare att smuggla narkotika över stora områden. Den som t. ex. lyckas ta in narkotika i (en påstådd importhamn) skulle därefter inte ha annat än länsgränser att passera på vägen till knarkhandeln på Plattan i . Vad hjälper det då om narkotikapolitiken är harmoniserad? För del torde det knappast medföra hårdare tag eftersom straffskalorna är bland de hårdaste, som den sociala vården är bland den bästa (jämförelsevis). Vissa har mycket slappare syn på knark (t. ex. ). Ett klargörande måste här ske. Samarbete i kampen mot narkotika måste givetvis ske också med . Men EG-anpassning i riksdagsbeslutets mening? Vi säger nej - eftersom det inte syftar till kamp mot knarket utan till att möjliggöra avskaffande av gränskontroller. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får medföra någon försvagning av narkotikabekämpningen. bergh (mp)
mot · GC02U596 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U596 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och trafikpolitiken 1/12-88: EG-pengar till Scanlinc. har fått av EG för sin propaganda, vilket är av budgeten. Vi är inte förvånade. EG:s trafikpolitik är i hög grad en miljöfientlig bilismfrämjande politik. har ju redan börjat bygga om 1 300 broar för att de ska hålla för de tyngre EG-långtradarnas . Det kostar 6 miljarder . Också övriga delar av vägnätet utsätts nu för bärighetshöjande åtgärder för miljardbelopp - för att EG har bestämt att det är mest transportekonomiskt med större långtradare än med små, för att inte tala om järnväg. Miljöskäl får inte spela någon roll. Också planerna för en handlar givetvis i grunden om EGanpassning. I en rapport från (Ds K 1987:1) om Samordning eller inte av och EG:s trafikpolitik sägs: Lastbilstrafiken utgör den snabbast växande trafikgrenen inom EG och denna expansion förväntas fortsätta och troligtvis accentueras. I skriften har gjorts en jämförelse mellan EG-anpassad och icke-EGanpassad svensk trafikpolitik. Slutsatsen är att lastbilstrafiken i kommer att öka med EG-modellen jämfört med den svenska modellen: Det troliga är att gränsytan mellan lastbilstransporter och järnvägstransporter kommer att förskjutas så att järnvägen kan riskera att förlora de transportuppgifter där man konkurrerar hårdast med lastbilstrafiken. Det är uppenbart att EG-anpassning av trafikpolitiken direkt strider mot värden som inte enbart de gröna uttalar sig för. Alla som menar allvar med att trafikpolitiken skall ändras i mer miljövänlig riktning borde kunna enas av om att trafikpolitiken framledes måste undantas från EG-anpassning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att den svenska trafikpolitiken icke skall EG-anpassas, 2. att EG-anpassningen i övrigt inte får leda till att lastbilstransporter främjas, 1988/89 U596 bergh (mp) Per () () 3. att de pågående bärighetshöjande och andra investeringar i vägoch bronät som enbart är förorsakade av EG-anpassning, skall upphöra. 4. att någon ökning av lastbilstyngden i inte skall tillåtas.
mot · GC02U597 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U597 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och tull/polis vid gränserna till skall bli som en länsgräns (. i och s. 16). Avvecklingen av gränskontrollen förutsätter vidare ett närmare samarbete mellan polismyndigheterna så att terrorist- och drogkontrollen inte skall bygga på övervakning just vid gränserna; att hälsokontrollen av levande djur och växter samt frukt och grönsaker sker vid avskeppningsorten och inte vid gränsen; att enhetliga karantänsbestämmelser införs; och att den bilaterala kontrollen av lastbilstrafiken upphör så att några trafiktillstånd inte längre ska behöva kontrolleras vid gränspassagen. /Kurs här mig/ (i och s. 22). Ett centralt mål för EG-arbetet är att alla gränskontroller skall avvecklas. Det kan förefalla sympatiskt. Men inte ens mellan de nordiska länderna med deras intima samarbete har man kunnat helt avskaffa alla gränskontroller, bl. a. för att man vill kunna kontrollera smugglingar av olika slag. En viss kontroll av människors rörelser i syfte att förhindra inresa av terrorister brukar också accepteras av de mest liberala grupper. Men EG:s mål är som sagt att förvandla nationsgränserna till länsgränser. har inte gjort undantag på denna punkt för sin EG-anpassningspolitik. Hur skall då kunna skydda sig mot narkotikasmugglare och terrorister? Hur skall det vara möjligt att överhuvudtaget kontrollera att förbjudna varor inte importeras? Hur skall kunna förhindra utsmuggling av vapen och insmuggling av förbjuden avlyssningsutrustning? I ett interpellationssvar i 22/11-88 har statsrådet sagt att ett underlättande av gränspassager inom inte får leda till sämre skydd mot terrorister eller narkotikasmugglare. Men inget besked om hur detta skall undvikas. I själva verket skulle ett avskaffande av gränskontrollerna på så sätt som EG planerar vara helt oförenligt med svenskt självstyre och svensk politik på en lång rad områden. Därför måste tull och gränskontroll finnas kvar vid riksgränser. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får leda till avskaffande av gränskontroller i form av tull och polis vid riksgränser. Per () ()