mot · GD02Jo99 · 1989-01-01 00:00:00 — av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:146 Livsmedelspolitiken har konsumentmålet förts in i jordbrukspolitiken-livsmedelspolitiken. beslut talades inte bara om livsmedel av god kvalitet till rimliga priser. Där framhölls också, att konsumentmålet innehåller många målsättningar, som rör hygien, pris, mångfald samt kost- och hälsoaspekter. När nu prisregleringen av jordbruksvaror föreslås slopad, erinrar propositionen om att regleringen inte stimulerat till produktutveckling av nya varor. har sålunda nåtts en vändpunkt, där konsumenternas val skall styra produktionen. Konsumenterna skall kunna göra välgrundade val mellan livsmedel av olika slag, där de kan ta hänsyn till smak, ursprung, produktionssätt och förädlingsgrad. Livsmedelspolitiken är bara en del av en vidare konsumentpolitik, konstaterar statsrådet, som anser, att den behöver kompletteras av andra konsumentinriktade insatser. På den marknad, som frammålas och som utmärkts av konkurrens, mångfald och nya produkter, behöver konsumentrollen uppmärksammas. I har inga spontana konsumentorganisationer vuxit fram som i andra länder. I har den socialdemokratiska staten påtagit sig en förmyndarroll även gentemot den svenska konsumenten, som framställts som svag och beroende av statsmaktens överbeskydd i form av såväl lagstiftning som offentlig kontroll, i andra länder har konsumenterna en stark ställning i ett flertal organisationer med bred förankring. Organisationerna är politiskt obundna och arbetar med konsumentskydd, konsumentinformation och konsumentutbildning. I har inte bara livsmedelspriserna stigit utan jämförelse med andra länder. Här har också skattetrycket på mindre än stigit med . I har statsmakten skurit ner undervisningen vad gäller kunskap om livsmedel samt avskaffat hemkonsulenterna utan att sätta något i deras ställe. uppfostras pojkar och flickor till lika yrkesverksamma liv, där hushållsarbetet förutsättes delas och jämställdhetsaspeker uppmuntras. Det är därför oerhört viktigt, att den unga konsumenten - pojke som flicka - blir en medveten konsument. Dagens storkonsumenter är just ungdomar. Det är därför mer nödvändigt än med utbildning i konsumentfrågor, både vad gäller ekonomin och kostens betydelse för hälsan. Utbildning i dessa frågor bör successivt integreras i undervisningen 1 1989/90. redan frän lågstadiet för att mogna upp i hemkunskapsundervisning och Mot. 1989/90 gymnasieskolans utbildning. I stället har - trots ett ökat utbud av alltmer förädlade produkter från en allt vidare internationell marknad - kravet pä kunskaper om kost och hälsa minskat. krävdes t.ex. bestämda förkunskaper för vissa läraryrken. Detsamma gällde vårdutbildningen i hela dess bredd, inklusive den kommunala omsorgen. Denna defensiva utveckling är att beklaga, särskilt när det gäller utbildningar, som leder till yrken som pä ett naturligt sätt kan föra kunskapen vidare i kontakter med barn och ungdom. Det handlar här både om att åstadkomma medvetenhet och ett konkret tänkande samt om en direkt kunskapsinhämtning. Länens hushållningssällskap som fört idén med hemkonsulenter vidare i vär tid skulle kunna leasa ut tjänster, där skolans behov inte kan tillgodoses internt. Temadagar kan läggas in i schemat. Radio och TV kan nyttjas i undervisningen i ökad utsträckning. Nya möjligheter ges och nya förutsättningar uppstår i och med kabel-TV liksom med närradions utbyggnad. Med fria sändningsrätter skulle än fler insatser kunna göras. Kunskap gör nämligen medborgarna till konsumenter, redo att ta ansvar och initiera utveckling. Manga kunniga, vetgiriga konsumenter stimulerar idérika, ambitiösa och seriösa producenter. Tillsammans bildar de ett styrkebälte av sändare-mottagare, litt sådant ansvarsfullt samspel gynnar hela samhället och utvecklar välfärden till allas gagn. Det är vi alla, som är marknadskrafterna. En avreglerad marknad, fri konkurrens, nya produkter och företag liksom kunniga konsumenter förutsätter en förstärkning av konsumentrollen. Grunden för denna är kunskap. Det ligger i det allmännas intresse att svara för en sådan grundutbildning såväl i den allmänna skolan som inom viss yrkesutbildning. Detta behov bör därför ses över för omedelbara åtgärder. Vi föreslår därför en utredning enligt motionens intentioner. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning för att tillgodose behovet av en grundutbildning sorn stärker den nya konsumentrollen. (m) ()