mot · GC02Jo796 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo796 av m. fl. (m) Mot Miljöpolitiken 1988/89 2 Principer för miljöpolitiken 7 4 Skydd för ozonskiktet 11 6 Ett miljövänligt transportsystem 13 6.2 Landsvägstransporternas miljöpåverkan 15 6.3 Internationellt arbete 16 6.4 Kollektivtrafik i storstäder 16 7.1 DDT och PCB 16 7.3 Fosfor och kväve 18 7.4 Giftiga ämnen 19 8 Jordbruket och miljön 20 8.2 Kemiska bekämpningsmedel 21 9.5 Skydd av arter och genetisk variation 25 9.6 Enskild natur-och kulturvård 26 9.8 Fjällnära skogar 27 9.9 för naturvård 27 11 Internationellt miljösamarbete 30 1 1988/89. 13 Miljömärkning 32 Mot. 14 Miljölagar 32 Jo796 16 Miljöskador måste få ett pris 34 Målet med miljöpolitiken måste vara att minska miljöskadlig verksamhet till under den nivå naturen tål. För att uppnå detta krävs såväl lagstiftning som ekonomiska styrmedel. Vissa företeelser är så farliga att det måste finnas klara och entydiga förbud. I många andra sammanhang gäller det att låta dem som genom sitt agerande orsakar skador på miljön bära en kostnad för detta. I motionen finns vägledande principer för utformningen av miljöavgifter. I grunden är miljöfrågorna en moralisk fråga. Det gäller ansvaret att överlämna vår planet till kommande generationer. Därför är också de enskilda individernas inställning och agerande grunden för en framgångsrik miljöpolitik. Vi är övertygade om att individer som har goda kunskaper också är beredda att göra de uppoffringar som krävs för att förbättra miljön. Den enskilda människans handlande är därför viktigt. Det kan gälla att som konsument välja miljövänliga produkter. Det kan också gälla ansvaret hos enskilda markägare att medverka till att bevara värdefulla naturområden. Åtgärder mot miljöförstöring är resurskrävande. Det går inte att klara problemen genom att minska den ekonomiska tillväxten. Länder med en stagnerad ekonomi saknar nästan helt möjligheter att bemästra sina miljöproblem. Inom ramen för vad som är acceptabelt ur miljösynvinkel måste vi i tvärtom sträva efter en ekonomi som fungerar bättre och som genom tillväxt skapar resurser som kan medverka till att bemästra miljöproblemen. Många miljöproblem är globala eller internationella. Det är ur denna synvinkel beklagligt att inte direkt kan påverka miljöbesluten inom EG, som kommer att få stor betydelse för miljösituationen i . måste i stället påverka indirekt, bl a genom att fungera som ett gott föredöme. I motionen läggs förslag om att i FN bör ta initiativ till en världsklimatkonferens om växthuseffekten. Ett globalt problem som växthuseffekten kan bara angripas genom att alla länder förenas i arbetet att motverka både dess orsaker och skadeverkningar. Koldioxidutsläpp är den helt dominerande faktorn bakom växthuseffekten. beslut om tak för koldioxidutsläppen måste respekteras. Växthuseffektens tänkbara konsekvenser för måste utredas. Föroreningen av kustområden och hav är ett allvarligt problem. Tillförsel av kväve till haven måste minska. Det kräver bl a andra metoder att nyttja konstgödsel inom jordbruket. Kunskaperna om hur de ekosystemen fungerar är dock ännu förhållandevis ofullständiga. Ökade resurser måste satsas på forskning. För att effektivt kunna utnyttja ökade forskningsanslag behövs nya laboratoriebyggnader vid forskningsstationerna i och . bör anvisas för detta ändamål. Också sötvatten är hotat. Den relativt stora förekomsten av svårnedbrytbara kemiska ämnen är oroande, liksom rapporter om föroreningar av dricksvattentäkter. I motionen föreslås att får i uppdrag att utarbeta en aktionsplan mot föroreningar som tillförs sjöar och vattendrag. Ett miljöhot utgörs av de dioxiner som släpps ut när avfall bränns. hänsyn till dioxinets extrema giftighet föreslås därför i motionen att samma låga gränsvärde ska gälla såväl nya som gamla avfallsförbränningsanläggningar. De viktigaste miljöfrågorna är till sin natur globala. När jorden för sedan kunde betraktas från rymden framstod detta faktum klarare än . Bilden av jorden domineras från rymden av naturen: oceaner, grönskande skogsområden och jordar, öknar, bergskedjor och molnsystem i ständig förändring. Mänskliga aktiviteter är svåra att spåra. I naturen sker då och då dramatiska miljöförändringar. 1982 steg vattentemperaturen vid med och de alger som var havsödlornas föda försvann. Havsödlornas antal minskade drastiskt. Vid vulkanen utbrott slungades miljontals ton klor upp i atmosfären. Hur detta påverkade ozonskiktet vet vi inte. Vulkanen sprutade ut svaveldioxid. Klimatet påverkades av stoftmolnen i stora delar av världen. Det snöade i . Skördarna slog fel. Sälstammen i , och drabbades av ett virus, som dödade tusentals sälar. De flesta forskare har uppfattningen att detta är en händelse som då och då inträffar i naturen och att den sannolikt inte är påverkad av mänskliga miljöförsyndelser. Ändå griper nu mänskliga aktiviteter mer djupgående in i naturens skeende . övergår produktiva torrmarker till steril öken. II miljoner hektar skog skövlas , ofta i kampen för överlevnad för världens växande befolkning. Men skogsmarken är till stor del olämplig som jordbruksmark. Skogsavverkningarna kan förorsaka ödeläggande översvämningar i låglandsområden. Tropiska regnskogar som försvinner minskar också antalet arter. Arterna och deras innehåll av genetiskt material kan spela en växande roll i mänsklighetens tjänst inom jordbruk, medicin och industri. Ett annat miljöhot ligger i att skogsskövlingen frigör stora mängder koldioxid och bidrar till att öka atmosfärens koldioxidhalt. Den inkommande solstrålningen kommer då i ökad utsträckning att hindras i sin reflektion mot jordytan. En drivhuseffekt uppstår. En fördubbling av atmosfärens koldioxidinnehåll kan ge en temperaturökning på 1,5-4,. Detta kan medföra nedsmältning av polarisarna och stora översvämningskatastrofer. Jordbruksproduktionen i vissa områden kan hotas av klimatförändringar. Detta scenario kan inträffa . Luftföroreningarna ger surt nedfall i skogar och sjöar och hotar livet där. Nedfallet har gjort jordar obrukbara. Förbränningen av fossila bränslen medför också utsläpp av koldioxid i atmosfären. Jordens skyddande ozonskikt hotas av en sådan nedbrytning att antalet cancerfall förorsakade av ökad ultraviolett strålning då skulle öka kraftigt och planktonproduktionen i havens ytskikt störas. Industri och jordbruk släpper ut svårnedbrytbara ämnen som kan komma in i näringskedjan och innebära ett hot mot människan. för miljö och utveckling, den s k , gjorde i rapporten gemensamma framtid en ingående analys av världens miljöhot. Vid kommissionens avslutande möte i antogs en deklaration med principer för politikens inriktning: Ekonomisk tillväxt måste stimuleras för att motverka fattigdomen, som är en viktig källa till miljöförstörelse. Tillväxtens kvalitet måste förändras mot en mer bärkraftig, jämlik, socialt rättvis och säker utveckling. En säker och miljömässigt sund energiförsörjning är en oundgänglig del av denna förändring. Hushållningen med miljöresurser är ett villkor för en bärkraftig utveckling. Förbrukningen av naturresurser per capita måste reduceras. Befolkningstillväxten måste stabiliseras på en nivå som är möjlig att upprätthålla med acceptabla levnadsvillkor . Den teknologiska utvecklingen måste förändras mot större anpassning till miljön. Den teknologiska kapaciteten i utvecklingsländerna måste förstärkas. Miljömässiga och ekonomiska mål hör samman. Denna kunskap bör starkare prägla beslutsfattandet. Möjligheten att förebygga miljöskador bygger på att ekologiska kunskaper sammanlänkas med andra dimensioner - t.ex. ekonomi, energi, handel och jordbruk. Internationella ekonomiska relationer reformeras. Flödet av varor, kapital och teknologi måste bättre synkroniseras, och anpassas till miljömålen. Internationellt samarbete förstärks. Miljöfrågornas ökade betydelse förstärker de positiva effekterna av internationellt samarbete. Utan samarbete riskerar vi att få känna av kombinationen av resursslöseri och växande fattigdom, med en ekologisk katastrof som följd. Kommissionens uppfattning att den ekonomiska tillväxten måste stimuleras grundas på erfarenheten att stagnerande samhällen, som vi t ex kan se åtskilliga exempel på i , nonchalerar miljön på ett skrämmande sätt. I finns också många exempel på hur fattigdomen skjuter vitala miljömål i bakgrunden när kampen för överlevnad blir det primära. Även i i-länderna är ekonomisk tillväxt nödvändig för att bl.a. skapa resurser för att införa den nya teknik som skall förbättra tillväxtens kvalitet och ge möjligheter till långtgående hushållning med jordens resurser. Återanvändning av avfall, satsningar på lågenergihus, övergång till resurssnål teknik och inköp av avancerat avgasrenade, bränslesnåla bilar gynnas i samhällen med god ekonomisk tillväxt. Våra möjligheter att bistå i deras utveckling ökar också med god ekonomisk tillväxt. De största miljöproblemen finns i de länder som valt socialismen som utvecklingsmodell och slagit sönder det traditionella ägande som kunde bildat grunden för en ekonomiskt balanserad utveckling. I dessa länder har 1* 1988189.3 sami. Det har på många håll lett till svält och umbärande. är ett exempel. Moderata samlingspartiet verkar därför bl.a. för en demokratisk utveckling med stark respekt för äganderätten i dessa länder. framhöll att den tekniska utvecklingen måste förändras mot en större anpassning till miljön. Det är ingen tvekan om att tidigare framsteg, som uppnåtts bl.a. genom snabb teknisk utveckling, inneburit allvarliga hot mot vår livsmiljö genom växande förbrukning av naturresruser, förorening av luft och vatten, skogsskador och utsläpp av skadliga ämnen i naturen. Medvetenheten om dessa hot har ökat kraftigt. Som en reaktion mot de misstag på miljöområdet som begåtts vill en del emellertid radikalt förändra produktionssystemen och skapa ett annat samhälle, som inte bygger på avancerad teknik. Det skulle bli ett mycket primitivt samhälle, som negativt skulle påverka miljön. Vi tror inte heller att människor i gemen är beredda att återgå till flydda tiders levnadsförhållanden och standard. I stället för att motarbeta den tekniska utvecklingen bör ny teknik användas i miljövårdens tjänst. Människan har under århundradenas lopp givit naturen djupa sår, men det är sår som både kan och måste läkas. En avancerad energiframställning medverkar till renare luft. Moderna reningsverk kan ge oss renare vatten. Bilar med tekniskt fullgod reningsutrustning och effektiv rökgasrening vid våra förbränningsanläggningar är förutsättningar för att skogsskadorna skall kunna bekämpas. Bilen med nollutsläpp, t ex vätgasbilen eller en eldriven bil, är säkert möjlig att förverkliga i ett samhälle med en positiv inställning till teknisk utveckling. Tekniska framsteg är nödvändiga för att ge oss en bättre miljö. Det är vi människor som väljer teknikens inriktning. Rent vatten, ren luft och en oförstörd natur bör vara självklara delar i en god mänsklig livsmiljö. Tekniken bör användas för att nå detta mål. Denna inställning ligger också väl i linje med världskommissionens uppfattning. Kommissionens konstaterande att miljömässiga och ekonomiska mål hör samman visar vikten av att nyttja ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. I vissa fall måste miljöskador förebyggas med andra metoder, t ex genom att sätta gränsvärden för utsläpp. Kommissionens uppmaning om en förstärkning av det internationella samarbetet är väl underbyggd. Väsentliga miljöframsteg kan endast åstadkommas i ett brett internationellt samarbete. Luft- och vattenföroreningar är gränsöverskridande och samfällda aktioner nödvändiga för att åstadkomma förbättringar. Detta hindrar självfallet inte att vissa länder påtar sig en ledarroll i miljöarbetet. Detta kan underlätta internationella överenskommelser om utsläppsbegränsningar. bör ta på sig en sådan ledarroll. Enligt är de allvarligaste miljöhoten växthuseffekten från förbränning av fossila bränslen och från skogsskövlingen, hotet mot jordens ozonlager, luftföroreningarna och det sura nedfallet samt utsläpp av giftiga ämnen i luft och vatten. Moderata samlingspartiet delar kommissionens uppfattning i denna fråga. Vi har prioriterat åtgärder inom dessa områden, vilket fullföljs i denna motion. 2 Principer för miljöpolitiken Det långsiktiga målet med miljöpolitiken måste självfallet vara att pressa ned miljöskadliga utsläpp till en nivå som ligger under den naturen tål. Dagens generation har ett självklart ansvar inför kommande generationer. Naturen har vi av tidigare generationer fått att förvalta och utveckla för våra barns räkning. Varje människa bör bidraga till skyddet och vården av naturen genom hänsyn och varsamhet. Naturen skall utnyttjas så att de biologiska systemens produktionsförmåga bibehålls och därigenom den genetiska variationen bevaras. En god miljöpolitik måste vara byggd på kunskap och på de enskilda människornas ansvar för miljön och för varandra. Detta ansvar stimuleras av ett eget ägande. Detta skapar också respekt för det andra äger. En grundidé i moderat politik är att betona det personliga ansvaret. Detta får en särskilt tyngd i miljöfrågorna. Ett folk som äger personligt är ett folk som skyddar och vidareutvecklar de samlade tillgångarna. Vården av naturen, liksom stads- och bostadsmiljön, blir härigenom en uppgift för var och en och för alla. Genom allemansrätten förenas det enskilda ansvaret med allmän tillgänglighet till naturen. Det kollektiva beslutsfattandet riskerar däremot att successivt urholka det personliga ansvaret. Miljöfrågorna rymmer inte bara den dynamiska aspekten - att se till att livet kan fortsätta-utan också historiska aspekter. Kultur- och naturlandskapet har förändrats snabbt sedan slut. De flesta människor upplever förändringarna starkt. Bandet bakåt i tiden försvagas, vilket leder till tilltagande rotlöshet. Vi måste därför i bevara exempel på vårt tidigare kultur- och naturlandskap. Ett spritt enskilt markägande ger ett varierat landskap. Alla markägare har sin egen uppfattning om hur marken skall vårdas och brukas. Vi har också ett ansvar för att hotade arter ges möjlighet att leva vidare. Livsförutsättningarna för dessa arter måste bibehållas - även om det medför betydande inskränkningar i markanvändningen. Vissa naturtyper hotar att försvinna när människor övergår från en livsstil till en annan. Ett urval naturtyper måste räddas för att kontakten med tidigare generationer skall kunna bevaras. Marknadsekonomin är överlägsen alla andra system för användning av ett lands samlade tillgångar. Den fria ekonomin har förmåga att anpassa sig till förändrade krav, som den enskilda människan har ett stort inflytande. En engagerad miljödebatt, som bygger på ett sakligt underlag, kan på tvinga fram miljöförbättringar. Det är ingen tillfällighet att miljövården nått längst i de demokratiskt styrda marknadsekonomierna. Genom att en miljöpåverkan oftast inte är en kostnad för producenten behövs det emellertid även i en marknadsekonomi regler för de utsläpp som har vi i begränsat oss till att fastställa maximala utsläppsmängder eller olika gränsvärden. En nackdel med detta är att intresset för kontinuerliga miljöförbättringar minskar. När kraven har uppfyllts avtar intresset för ytterligare miljöförbättringar. är det nödvändigt att låta den som förorsakar miljöförstöring också bära kostnaderna för sitt handlande. För att kunna kontinuerligt förbättra vår miljö krävs att våra företags konkurrenskraft bevaras. Uppnådda produktivitetsökningar kan användas för miljöförbättrande åtgärder och prioriteras högre än andra önskvärda förbättringar i form av t ex arbetstidsförkortning m m. För att stimulera till ytterligare utsläppsminskningar föreslår vi att nuvarande system kompletteras med miljöavgifter och miljöstimulanser. I gemensamma framtid bedöms växthuseffekten som ett avgörande miljöhot mot vår planet. Växthuseffekten är en beteckning på den förväntade höjning av temperaturen på jorden som praktiskt taget alla klimatforskare är överens om. Det är utsläpp av gaser från mänskliga aktiviteter, främst koldioxid men även dikväveoxid från förbränning, metan från i huvudsak risodling och avfallsdeponier och freoner (cfc) leder till ökade koncentrationer av dessa gaser i atmosfären. De relativa bidragen till den ökade växthuseffekten från olika gaser visas i nedanstående diagram: Koldioxidutsläppen är den helt dominerande faktorn för växthuseffekten. Enligt beräkningar medför en fördubbling av koldioxidhalten i atmosfären en temperaturhöjning med 1,5°-4,. En sådan fördubbling förväntas inträffa inom . Höjningen av temperaturen kommer att få drastiska konsekvenser. Polarisar och glaciärer kommer att minska, vilket leder till en höjd havsnivå. Låglänta områden kommer att läggas under vatten. Minst lika allvarligt är att havsströmmar och vindförhållanden kan förändras. Det leder till oförutsägbara förändringar av klimatet på jorden. Ökenområden kommer att tillväxa och nederbörden kommer att förändras. Ur skandinavisk synvinkel är kanske det främsta hotet att skulle förändras. motsvarighet i , EPA, har i en av kongressen begärd rapport givit en beskrivning av konsekvenserna av växthuseffekten i . Bl.a. understryks att ökningen av sommartemperaturen kommer att höja efterfrågan på el och fordrar investeringar i kraftverk på . Likaså påpekas att luftrörssjukdomarna troligen blir allvarligare när ozonkoncentrationen i luften stiger i det varmare klimatet. - Det är viktigt att göra en motsvarande analys i för att kunna planera motåtgärder och för att öka benägenheten att begränsa skadeverkningarna av växthuseffekten genom minskade koldioxidutsläpp. Den helt övervägande delen av koldioxidtillskottet i atmosfären kommer från förbränning av fossila bränslen - kol, olja och naturgas. Tabell 1 Specifika utsläpp av koldioxid från eldning med fossila bränslen. Naturgas /MJ bränsle Olja /MJ bränsle Kol, torv /MJ bränsle (Källa: ) Därtill kommer effekterna av att skogsvolymen minskar, främst genom skövlingen av de tropiska regnskogarna. På initiativ av den konservativa kanadensiska regeringen samlades en konferens i för att behandla växthuseffekten och riskerna för ozonskiktet. 300 politiker och vetenskapsmän från 48 länder deltog. Huvudrekommendationen från konferensen var att ta bort alla freoner och att långsiktigt minska koldioxidutsläppen med . bör utsläppen minska . antog ett moderat förslag om att koldioxidutsläppen i inte skall öka års nivå. Beslutet kan ses som ett första steg i den rekommendation för miljö och utveckling antagit om utveckling av en internationellt överenskommen politik för att minska de gaser som är orsaken till problemen. Genom beslut, som socialdemokraterna motsatte sig, har visat internationell solidaritet och gått före på ett viktigt miljöområde. Det svenska beslutet måste ändå bara ses som ett första steg. - Målsättningen måste vara att kraftigt minska användningen av alla fossilbränslen som torv, kol, olja och gas. En noggrann analys av vilka åtgärder som måste vidtagas för att bibehålla koldioxidutsläppen oförändrade och minska dem bör genomföras. Beräkningar visar att en minskning av fossilbränsleanvändningen i i-länderna är nödvändig för att komma till rätta med koldioxidproblemet. Bilismen svarar för utsläpp av ca koldioxid, motsvarande av utsläppen i . En fortsatt utveckling mot låg bränsleförbrukning är nödvändig för att motverka den sannolika ökningen av trafikvolymen . Elbilen erbjuder ytterligare en möjlighet att minska utsläppen. Etanoldrift ger långsiktigt inga koldioxidtillskott, eftersom koldioxiden ingår i ett balanserat kretslopp. har koldioxidutsläppen i vårt land minskat med genom att det varit möjligt att minska förbrukningen av fossila bränslen, tack vare ökad elförbrukning. Elproduktionen i baseras till enbart på fossila bränslen. Kärnkraften svarar för nästan halva elproduktionen. Regeringens politik om att lägga ner två kärnkraftsaggregat och avveckla all kärnkraft till 2010 skulle kraftigt öka koldioxidutsläppen. beslut om oförändrade utsläpp kommer inte kunna uppfyllas. Om all svensk kärnkraft ersätts med gaskondenskraft ökar koldioxidutsläppen med eller med av nuvarande utsläpp på ca . Används i stället kol ökar koldioxidutsläppen med , en fördubbling av dagens utsläpp. Redan en avveckling är allvarlig. Om de nedlagda reaktorerna ersätts av gaskondenskraftverk ökar koldioxidutsläppen med ca eller . För att kompensera en sådan ökning skulle t ex biltrafiken behöva minska med . Det hävdas i debatten om kärnkraft att den endast har marginell betydelse när det gäller koldioxidutsläppen. Påståendet är felaktigt och när det gäller grovt missvisande. Kärnkraften täcker av världens energibehov. Skulle den svenska awecklingslinjen vinna efterföljd i världen - om dagens kämkraftproducerade el hade producerats genom kolförbränning - skulle koldioxidutsläppen öka med ca , vilket motsvarar ca 25 gånger nuvarande koldioxidutsläpp. - Kärnkraften i bör användas så länge höga säkerhets- och miljökrav är uppfyllda för att ge rimliga möjligheter att minska fossilbränsleanvändningen genom övergång till ny teknik, som inte är fullt utvecklad. Ökad användning av kärnkraft minskar koldioxidutsläppen. Vid det ovannämnda Torontomötet var rekommendationen att av dagens koldioxidutsläpp bör elimineras genom övergång till andra energikällor. I det perspektivet är kärnkraften betydelsefull. Regnskogarna spelar en avgörande roll i att modulera världens klimat. Genom att frisläppa allt det kol som är lagrat i tropikernas massiva träd ökar förstöringen av regnskogen koldioxidmängden i atmosfären. Våra dagars skogsskövling grundar sig dels på en ökande befolknings behov av jord för odling och dess behov av energi, dels på i-ländernas efterfrågan på exklusivt virke och biff, som ofta produceras genom att nötkreatursuppfödning sker på områden som varit bevuxna med skog. , och det fristående miljöinstitutet () i har gjort en återbeskogningsplan, som är kostnadsberäknad till . Detta område borde i alla utvecklingsplaner vara en prioriterad sektor. beräknas behövas för bränsleskogar . av detta behov beräknas kunna täckas. Som vanligt är enskilda människor föregångare. En rad enskilda projekt inriktade på trädplantering och återbeskogning har sett dagens ljus. - Det borde vara en av viktigaste uppgifter i världssamfundet att verka för samordnade aktioner för en grönare värld. Vi kan själva föregå med gott exempel genom att i högre grad inrikta vårt bistånd mot detta område. Förslag i den riktningen har tyvärr avslagits av socialistiska majoritet, vi föreslår i annan motion substantiella höjningar av biståndsanslaget till Miljövård i . - Växthuseffekten är ett globalt problem som bara kan angripas genom att praktiskt taget alla länder förenas i arbetet med att motverka effekten. bör i FN ta initiativ till att en världsklimatmiljökonferens om bl a växthuseffekten sammankallas. Konferensen bör inriktas på att utveckla en internationellt överenskommen stategi för att minska de gaser som är orsaken till problemen. Den bör vidare diskutera de åtgärder som krävs för att minimera skadeverkningarna av klimatförändringarna och av höjningen av havsytan. bör erbjuda sig att vara värd för en sådan konferens. Det förutsätter dock att uppvisar ett gott föredöme. beslut om tak för koldioxidutsläpp måste respekteras. 4 Skydd för ozonskiktet Stratosfären innehåller ett ozonlager som skyddar jordytan mot ultraviolett strålning. Människor, djur och växter skulle allvarligt skadas om detta skikt saknas eller kraftigt begränsas. uttrycktes oro över att freon kunde skada ozonskiktet. Två omfattande studier av risken för skador, gjorda av WMO (FN :s världsmeteorologiska organisation) 1985 och EPA (motsvarighet i ) 1987, har givit klara belägg för att freon skadar ozonskiktet. I slöts en glädjande överenskommelse om minskning av freonerna. Protokollet, som undertecknades av 24 länder, representerar en gemensam ansträngning att minska riskerna av fortsatt användning av dessa kemikalier.