mot · GC02Jo251 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo251 av och (båda m) Jordbruket i m.m. Jordbruksnäringen har stor betydelse i . Det är synnerligen angeläget att denna näringsgren kan vidmakthållas i alla delar av länet. Den ger sysselsättning åt både lantbrukare och livsmedelsindustri. Den håller landsbygden levande och är en förutsättning för att kommersiell och offentlig service skall kunna upprätthållas i glesbygden. Jordbruket har också en grundläggande betydelse för turistnäringen i länet, som i hög grad är beroende av det öppna kulturlandskap som utövandet av åkerbruk och boskapsskötsel skapat . Sysselsättningen i jord- och skogsbruket i har minskat drastiskt även . var 11 800 sysselsatta i jord- och skogsbruk. 1988 var antalet under 6 000. Här har således skett en halvering . Förutsättningarna för jordbruk är olika i skilda delar av . Bästa jordarna och klimatet finns i södra delarna av länet - främst vid Vänerbäckenet. Där finns också slättland med goda förutsättningar för rationell jordbruksdrift. I västra, östra och norra delarna av varierar betingelserna för jordbruksnäringen. Här har inriktningen gått mot animalieproduktion med starka förhoppningar om att denna skall ge tillräcklig lönsamhet för att bibehålla en aktiv jordbruksnäring och därmed levande landsbygd med dess nödvändiga infrastruktur. Jordbruksnäringen och dess produktion har emellertid minskat år i . Länet är inte längre självförsörjande av livsmedel från jordbruket. Detta är anmärkningsvärt och oroväckande på flera sätt, bl.a. vad gäller försörjningsberedskapen. I vissa delar av länet - inte bara de nordligaste - har det skett en dramatisk minskning av jordbruksnäringen. De sista mjölkkorna är på väg att försvinna i norra delen av . Likaså i ett par av församlingarna i östra delen av . I västra delen av länet har LFR-kretsen gjort en enkät som tyder på fortsatt stark minskning av mjölkbesättningarna. Detta leder till sviktande underlag för mjölkhämtning och för mejeriet som kämpar med lönsamhetsproblem. Även centralslakteriet får stora problem om inte den negativa trenden kan vändas mycket snart. Möjligheterna därtill ligger dels i en förnuftig jordbrukspolitik som bl.a. innefattar ett gränsskydd - så länge vi inte är medlemmar i , den europeiska gemenskapen, eller på annat sätt kommit med i EG:s inre marknad. Inom EG föreligger ett särskilt hänsynstagande med stödåtgärder till jordbruksnäringen i det man kallar bergsområden. Det finns all anledning förutsätta att skulle innefattas i dessa stödformer. Där ingår inte bara jordbruken i , i de spanska bergstrakterna etc. utan också bl.a. i , vars landskap helt saknar bergsnatur. Vi kan således räkna med att jordbruket i skulle få gynnsammare villkor än om vi kommer med i en europeisk inre marknad. I dagens läge måste vi begära större insatser från svenska staten för att motverka en fortsatt avveckling i det värmländska jordbruket. har fått viss del av det s.k. Norrlandsstödet. Men det är uppenbart att områdesindelningen måste ändras väsentligt så att prisstödet ökar betydligt. Mera av Norrlandsstödet krävs Med nuvarande prisområdesgränser ges det värmländska jordbruket endast ca av det totala anslaget som i årets budgetproposition föreslås bli 525 miljonor kronor. Enligt vad vi motionärer erfarit finns det hos lantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd insikter om och förståelse för att prisstödet måste förbättras i stora delar av . Det är emellertid nödvändigt att ger regeringen till känna att hela den s.k. Mellanbygden i måste omfattas av ett högre prisstöd om jordbruksnäringen där skall överleva. Enligt våra beräkningar behövs en ökning av prisstödet med ca - från nuvarande 28 till ca - i . Det är rimligt att LRF i får fullständigt gehör för sitt förslag till ändringar i prisområdesindelningen. Det är måttliga krav som framförs förhandlingsvägen. Det finns anledning erinra om att prisstödet och även andra tidigare stöd till delar av den värmländska jordbruksnäringen som regel kommit . När stödet satts in har den bristande lönsamheten - oftast stora förluster i jordbruksdriften - lett till avveckling och nedläggningar av det som skulle ha räddats med det aktuella stödet. Låt oss hoppas att samma misstag inte upprepas. Förhållandet att betydande delar av den värmländska jordbruksnäringen saknar lönsamhet och är i oundgängligt behov av stödåtgärder, däribland prisstöd, inger naturligtvis bekymmer. Som vi framhållit år i riksdagsmotioner är jordbruksnäringen av flera skäl ytterst betydelsefull i . Vi har nämnt sysselsättningsbehovet på landsbygden, betydelsen för livsmedelsindustrin i länet, försörjningsberedskapen, kulturlandskapets vidmakthållande samt den betydelsefulla roll som jordbruket och dess utövare spelar för turistnäringen. I en särskild motion till årets riksdag framhåller vi betydelsen av en växande turistnäring i och . Vi föreslår vidare i andra motioner konkreta åtgärder för att stimulera tillverkning och försäljning av hemslöjd som bör vara en utmärkt kombination till jordbruksföretag. Vidare föreslår vi motionsvägen att det skattefria beloppet för inkomster vid uthyrning av fritidshus skall höjas från nuvarande till ett halvt basbelopp, vilket innebär . I en större motion under rubriken lägger vi fram en rad konkreta förslag till åtgärder som bl.a. syftar till att stimulera utvecklingen på den värmländska landsbygden och dess jordbruksnäring. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en ändrad prisstödsindelning i innebärande en ökning av prisstödssumman med ca inom ramen för Norrlandsstödets anslag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt framhålls i motionen om åtgärder för att vidmakthålla och utveckla jordbruksnäringen i med sin stora betydelse för landsbygden och turistnäringen. () ()