mot · GC02T713 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T713 av och (bådas) Det torde vara allmänt känt hur linjefarten alltmer opererar med avancerade flygplan och utrustningar i allt intensivare flygmiljöer. Utbildningskraven blir därmed högre. Linjebolagen kan inte nöja sig med endast de minimikrav som ställs av luftfartsmyndigheten. Linjebolagen ställer upp egna kravspecifikationer på urval, tester, medicinsk status och utbildningsgenomförande. rekryterade flygbolagen sina piloter till största delen från flygvapnet och fick då aspiranter med lång utbildning och erfarenhet. Dessa aspiranter blev efter en kortare utbildning användbara styrmän. Sedan flygbolagens möjligheter att rekrytera sitt pilotbehov från flygvapnet stoppats, utbildas ungdomar utan större livserfarenhet till piloter. För att kompensera dessa aspiranters mindre erfarenhet är det av stor vikt att deras utbildning inte bara ger högt tekniskt kunnande, utan också ger en fördjupad insikt i s k human factors - hur människor reagerar i vissa situationer, vad som påverkar samarbetet mellan skilda personligheter som samarbetar i cockpit och kommunikationen mellan människor. Enligt riksdagsbeslut äger pilotutbildning rum, vars syfte är att ge nödvändig formell behörighet och tillräcklig praktisk erfarenhet för att utbildningen skall kunna följas av typskolning, inom respektive flygbolag på aktuell flygplantyp. Med den i helt statsfinansierade trafikflygarhögskolan, TFHS, skulle man tillgodose det civila pilotbehovet. Emellertid har det visat sig att man haft svårigheter med att uppfylla de fastställda direktiven för sin verksamhet. Att flygbolagen tvingats se sig om efter utbildningskapacitet på annat håll än TFHS, t ex Linjeflyg, som köper utbildning av , och SAS, som köper utbildning utomlands, nämligen hos , visar inte endast att TFHS har/har haft problem, utan också att pilotbristen är större än väntat. De senaste prognoserna uttalade av , luftfartsverket samt flygbolag kan beskrivas enligt nedan: 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Pilotbehov 180 180 160 150 140 140 150 Det indikerar att utbildningskapaciteten för flygförare snabbt måste ökas och det är då självklart att så sker inom landet. i har utarbetat en plan för trafik- Mot. Utbildningsplanen har mött stort T713 intresse från såväl som luftfartsverket och flygbolagen. Utbildningen skall vara tvåårig. Första utbildningsåret bedrivs som en påbyggnadsutbildning inom gymnasieskolan. Kostnadstäckning sker med stöd av interkommunala ersättningar och statsbidrag. Andra utbildningsåret anordnas som uppdragsutbildning med visst statligt grundanslag hos högskolan /. Uppdragsutbildningen bekostas i huvudsak av flygbolagen. Med tanke på den ringa erfarenheten hos pilotaspiranten av , måste det vara en angelägenhet hos både myndigheter och flygbolag att undvika utbildningsmodeller typ "korvstoppning. Västeråsplanen för pilotutbildning är tvåårig just därför att aspirantens kunskaper och erfarenheter lugnt och metodiskt skall kunna byggas upp. Resultatet blir att människor med gott airmanship och hög utbildningskvalitet kommer in på flight deck. Det medför då också högre flygsäkerhet. En trafikflygarutbildning i skulle innebära bl a: - att huvudmannaskapet är kommunalt/statligt - att kostnaderna sprids mellan stat, kommun och flygbolag - att statsbidragen stärker offentlig verksamhet - att näringsliv, gymnasieskola och högskola samverkar - att utbildningen är mer omfattande än annan - att utbildningskapaciteten i ökas - att flygförarutbildningen får akademisk status - 40 poäng. finns endast en helt statsfinansierad skola för trafikflygarutbildning. Reglerat enligt 1986:682 och luftfartverkets författningssamling 1986:42 kan i mån av tillgång på medel statsbidrag för utbildning av trafikflygare utgå till andra flygskolor - maximalt /elev vid fullständig utbildning. Beloppet utbetalas till skolan efter elevens utbildningstid och godkända prov. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ytterligare utbildningskapacitet för utbildning av trafikflygare och inrättande av en flygskola på , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statsbidrag till trafikflygarutbildning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bidraget bör utbetalas till skolan per elevplats.