mot · GC02U560 · 1989-01-20 00:00:00 — EPS-samarbetet och bidra till en fördjupad förståelse i för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. förhållande till det västeuropeiska integrationsarbetet är en av de avgörande frågorna för vår framtid som utvecklad industrination. Felaktiga och förhastade beslut kan begränsa våra möjligheter att föra en riktig politik . 6 Praktiskt europeiskt samarbete Nedan redovisas några av de praktiska resultaten av den västeuropeiska integrationen. I vissa fall har möjlighet att delta - i andra fall står utanför. Detta avsnitt innehåller också förslag till hur den svenska politiken skall förändras i syfte att underlätta en anpassning till de förhållanden som kommer att bli förhärskande inom EG. 6.1 Öppna gränser för medborgare För oss i är det numera naturligt att kunna besöka andra nordiska länder utan passformaliteter. Inom EG sker en motsvarande utveckling. accepterar många identitetskort från andra EGländer som en ersättning för pass. Det finns också ofta förenklade procedurer för passkontroll av medborgare från . är målsättningen att nuvarande gränskontroller i princip skall avskaffas och ersättas av stickprovskontroller av resenärer. Exakt hur de slutliga reglerna för gränspassager kommer att se ut är ännu oklart men de kommer att innebära ytterligare förenklingar. För svensk del visade det franska beslutet att införa visumtvång, att enskilda kan förorsaka problem för svenska resenärer. - Målsättningen från svensk sida måste vara att skall ingå i den passunion som skapas inom EG. En anslutning till EG:s passunion bör ske så att hela den nordiska passunionen inkluderas. Det får inte resas några passsmurar mellan de nordiska länderna. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden har varit en framgång - den har givit nordiska medborgare frihet att söka sig till andra nordiska länder för att arbeta. Den gemensamma arbetsmarknaden inom EG medför samma fördelar för de länders medborgare som kan dra nytta av denna. För del är det väsentligt att kontakter över gränserna underlättas och att svenska medborgare kan arbeta i utlandet. För enskilda individer är det en klar nackdel att inte innefattas i den gemensamma europeiska arbetsmarknaden. En ung svensk som vill förkovra sig genom att arbeta i ett västeuropeiskt land utanför har dåliga möjligheter att göra detta, medan exempelvis en dansk har friheten att ta arbete inom alla EG:s tolv länder. Svenska medborgare har mött ökande svårigheter att få arbetstillstånd i vissa - t.o.m. om de arbetar i svenska företags dotterbolag inom EG. Även om företaget efter omfattande byråkratiskt krångel kan få arbetstillstånd för en nyckelperson, är ofta vederbörandes maka/make 19 förhindrad att arbeta. För svenskt näringsliv är det viktigt både att Mot. kvalificerade svenskar kan tjänstgöra utomlands och att utländsk personal U560 utan byråkratiska hinder kan arbeta i . I takt med att EG-samarbetet utvidgas kan svenskars möjlighet att arbeta i komma att ytterligare begränsas genom att EG utarbetar gemensamma riktlinjer för arbetstillstånd till icke EG-medborgare. Det hävdas ibland att inte kan delta i en gemensam arbetsmarknad, eftersom den arbetsmarknads- och socialpolitik som tillämpas i skulle medföra kraftig inflyttning från länder med högre arbetslöshet. Denna utveckling är knappast trolig. Inom EG finns en spännvidd mellan länderna med de mest omfattande sociala trygghetssystemen och de länder som har dåliga sociala förmåner. Den sociala dimensionen av den europeiska integrationen medför en successiv utbyggnad av den gemensamma social- och arbetsmarknadspolitiken som gradvis kommer att höja de sociala förmånerna i de sydeuropeiska länderna. kommer därför de skillnader som kan finnas mellan den europeiska och nordiska arbetsmarknaden att elimineras. konstaterade att det under normala omständigheter inte skulle finnas någon risk för arbetskraftsinflyttning i sådan omfattning att det skulle störa den svenska arbetsmarknaden. Med tanke på den förväntade framtida bristen på arbetskraft i finns det också skäl att förespråka en fri europeisk arbetsmarknad. Risken är snarare att svensk välutbildad arbetskraft bosätter sig i något europeiskt land för att inte i sin karriär hindras av tilltagande isolering från den dynamiska utvecklingen i . - måste sträva efter att svenska medborgare som vistas inom EG omfattas av samma rättigheter och skyldigheter som EG-medborgare. Givetvis måste motsvarande gälla för EG-medborgare i . Detta bör åstadkommas genom att den gemensamma nordiska arbetsmarknaden anslutes till EG:s gemensamma arbetsmarknad. 6.2 Öppna gränser för varor Inom EG pågår ett arbete som kommer att i grunden ändra villkoren för handel. kommer det i princip inte att finnas några tullformaliteter mellan de olika . En varulast skall inte längre behöva kontrolleras vid gränsen. Även om det inte utkrävs någon tull vid gränspassagerna inom EG har tullformalitetema bibehållits. måste pristillägg eller prisavdrag göras på grund av de varierande moms-satserna. Ett annat skäl för kontroll är att nationell lagstiftning förbjuder vissa produkter eller påbjuder viss sorts märkning. Staterna vill också samla in underlag för statistik. Kostnaderna för gränskontrollerna är stora. Svårigheterna i samband med exportaffärer utgör ofta ett hinder för mindre företags expansion. Välfärdsvinsterna till följd av att gränskontrollerna avvecklas inom EG beräknas uppgå till ca . mellan EG och EFTA-länderna, däribland , har varit nödvändigt för utrikeshandel. innebär i princip att varor tillverkade i eller inom EG inte påförs någon tull. EG och de olika EFTA-länderna vidmakthåller däremot egna tulltaxor för import från andra länder. Vid handel mellan och EG är därför varje varas ursprung betydelsefull. Successivt har dessa ursprungsregler förenklats men beräkningar tyder på att byråkratin i samband med ursprungsdeklarationen kan kosta av varans pris. När deltog i förhandlingar med EG var den svenska målsättningen att det skulle upprättas en tullunion mellan EG och EFTA-länderna. Då avvisades emellertid detta önskemål från EG:s sida. En tullunion innebär gemensamma yttre tullar, avskaffande av alla inre tullar samt regler för hur tullintäkterna fördelas. - Ett inträde i EG:s tullunion vore ett viktigt steg. Enbart genom en sådan anslutning är det möjligt att avveckla gränskontrollerna mellan och på samma sätt som EG nu avser att göra mellan . En tullunion bör därför även nu vara ett av flera riktmärken för de svenska ansträngningarna att delta i den västeuropeiska integrationen. För svensk del skulle ett inträde i EG:s tullunion endast innebära smärre förändringar vid handel med andra länder. I genomsnitt ligger den svenska tullnivån endast en procentenhet under EG:s och i inget fall är skillnaden . - Intill dess att kan innefattas i en europeisk tullunion bör svensk tullagstiftning så långt möjligt harmoniseras med de regler som gäller för EG. På så sätt kan ursprungskontrollen förenklas. 6.3 Öppna gränser för kapitalflöden I kapitalliberaliseringsstadga som antogs under arbetet med att återuppbygga efter åtar sig medlemsländerna att sinsemellan successivt avskaffa restriktioner mot kapitalrörelser. har anfört flest reservationer mot kapitalliberaliseringsstadgan. brukar berömma sig av att vara en öppen ekonomi. På varuutbytets område har svenska regeringar arbetat för liberalisering. Logiken kräver samma målsättning beträffande finansiella transaktioner. Redan i Rom-traktaten fanns en förpliktelse att frigöra kapitalrörelserna. 1992 kommer det att finnas ett helt öppet och fritt flöde av kapital mellan EG:s tolv medlemsländer. har beklagligtvis behållit en valutareglering. Detta har säkerligen varit till skada för den svenska ekonomin. Fullständig frihet för kapitalrörelser kan spela en positiv roll genom att tvinga fram en mer stabil och disciplinerad ekonomisk politik, som bl a kan bidra till att företag och löntagarorganisationer visar större återhållsamhet på pris- och lönesidan. Sedan ett flertal år har vi krävt att valutaregleringen skall avskaffas. Regeringen har meddelat att den avser att avskaffa valutaregleringen. Ännu råder osäkerhet om när detta skall ske och huruvida några restriktioner kommer att bibehållas. Det räcker emellertid inte att ta bort valutaregleringen. affärerna söker sig dit där de kan utföras billigast. Därför bör inte U560 skattebelastningen för finansiella tjänster i avvika från förhållandena i omvärlden. Medan andra länder avvecklar sådana pålagor som stämpel- och omsättningsskatter på värdepapper, går i motsatt riktning. Transaktionskostnaden för ett aktieköp är i att jämföra med i eller . Detta leder till att affärer i svenska aktier förläggs utomlands. I annan motion understryker vi hur olämpliga omsättningskatterna på aktier och andra värdepapper är. - Det aviserade slopandet av valutaregleringen bör skyndsamt genomföras. Skatter och lagregler som ger upphov till ofördelaktiga skillander i transaktionskostnader på de finansiella marknaderna måste förändras. 6.4 Öppna gränser för företag Få ekonomier är så dominerade av stora internationella företag som den svenska. I är vi ofta, med all rätt, stolta över de stora svenska företagens förmåga att klara sig på allt mer konkurrensutsatta marknader. Detta har de kunnat göra tack vare att de är internationella - de är inte enbart beroende av förutsättningarna i . De svenska storföretagens expansion sker nu ofta genom köp av utländska företag. Volvos köp av , Elektrolux köp av Zanussi och och fusion med är några av de mest uppmärksammade storaffärerna . Därtill kommer en rad förvärv i mindre skala som på ett tydligt sätt visar hur svenska företag försöker köpa mindre och medelstora företag inom EG. som svenska företag gör stora företagsförvärv, främst inom EG, men även i länder som och , vidmakthåller lagstiftning som aktivt motverkar utländska förvärv av svenska företag. Regeringen är uppenbarligen inte villig att acceptera konsekvenserna av näringslivets internationalisering. Den nuvarande lagen om utländska förvärv av svenska företag trädde i kraft 1983.1 grunden bygger den dock på lagstiftning som skapades för att praktiskt taget omöjliggöra för utlänningar att köpa mark eller fast egendom. Förekomsten av utlänningsförbehåll i de flesta svenska företags bolagsordningar utgör också ett hinder för utländska aktieköp och möjligheterna att få utländska köp av svenska företag. Det finns numera en praxis som accepterar utländskt ägande av svenska företag, men lagar, byråkratiska rutiner och politiska påtryckningar reser ännu många hinder för utländska intressenter som vill investera i svenskt näringsliv. De köpande företagen måste ofta acceptera politiskt betingade villkor för att få genomföra sina förvärv. Den svenska inställningen till utländska företagsförvärv har väckt berättigad kritik i utlandet. Där kan man inte finna några rimliga motiv till denna svenska form av protektionism. För att klara anpassningen till reglerna inom den gemensamma inre marknaden blir det nödvändigt att avskaffar hinder för utländska Frågan är också aktuell vid de pågående GATT-förhand- Mot. 1988/89 lingarna. Svenska bestämmelser måste förändras så att de inte avviker från de regler som gäller inom den inre marknaden. Därmed minskar risken att svenska företag missgynnas inom EG. En svensk avreglering bör kopplas till krav på ömsesidighet. - Regeringen bör lägga förslag om förändring av lagen om utländskt förvärv av svenska företag. Intill dess lagändringen träder i kraft måste handläggningstiderna för förvärvstillstånd kraftigt förkortas. Vidare bör regeringen låta utreda hur andra hinder, främst utlänningsförbehållen i bolagsordningarna skall kunna avvecklas. De regler som EG avser införa kommer att innebära att banker och andra kreditinstitut från ett skall få lov att verka i alla andra länder. Det innebär t ex att en bank från har rätt att öppna en filial i . I får inte utlänningar äga aktier i svenska banker. Däremot får utländska banker starta helt utlandsägda dotterbanker. accepterar inte heller att utländska banker ordnar sin verksamhet i genom att öppna filialer i . EG har låtit det bli känt att man anser att etablering av utländska banker bör tillåtas utifrån reciprocitetsprincipen. Det kan innebära att nya filialer till svenska banker i inte skulle tillåtas eftersom förhindrar etablering av filialbanker. Utvecklingen inom EG gäller inte bara banklagstiftningen. Även inom försäkringsområdet sker en utveckling som möjliggör fri konkurrens över gränserna. - Den svenska banklagstiftningens förbud mot utländskt ägande i nu svenskägda banker bör avvecklas. Det är också nödvändigt att den nya lagstiftningen på försäkringsområdet, som är under utarbetande, beaktar utvecklingen inom EG. 6.5 Anknytning till EMS Handel underlättas av en gemensam valuta. Även om de senaste decenniernas utveckling av valutamarknaderna möjliggör för företag att på kort sikt försäkra sig mot förluster till följd av växelkursvariationer innebär detta transaktionskostnader som verkar som ett handelshinder. Det europeiska valutasamarbetet - EMS () består dels av en gemensam valutaenhet som kallas Ecu, dels ett system med fastställda växelkursrelationer. I det sistnämnda samarbetet deltar inte de nytillkomna medlemsländerna , och och ej heller . kommer säkerligen betydelsen av det europeiska valutasamarbetet att växa. Ecun som ursprungligen var avsedd som en avräkningsenhet inom EG utvecklas nu till en kommersiellt utnyttjad valutaenhet. Krediter och värdepapper i Ecu håller på att bli vanliga. Ecu är embryot till en gemensam västeuropeisk valuta. målsättning är att alla medlemsländer skall träda in i växelkurssamarbetet. upprätta en verklig valutaunion med en gemensam europeisk centralbank. 1988/89 Därmed skulle penningpolitiken bli en gemensam angelägenhet. För närvä- U560 rande är dock skillnaderna mellan de olika ekonomiska politik ett hinder för en helt samordnad penningpolitik och en valutaunion. Om vore med i det europeiska monetära samarbetet skulle den svenska kronan vara långsiktigt bunden till valutorna i den grupp länder som svarar för största delen av utrikeshandel. Den ekonomiska politiken i skulle få utformas med utgångspunkt från de krav på pris- och lönestabilitet som ett valutasamarbete med andra länder ställer. Det skulle inte längre bli möjligt att med ensidigt beslutade devalveringar parera en alltför snabb inhemsk kostnadsstegring. - bör verka för en anknytning av den svenska kronan till EMS. 6.6 Harmonisering av lagar och bestämmelser pågår det mest omfattande arbetet någonsin med att samordna lagar och bestämmelser i olika länder. Ett viktigt led i fullbordandet av EG:s inre marknad enligt vitboksprogrammet är slopandet av återstående icke-tariffära handelshinder. Främst bland dessa märks de s.k. tekniska handelshindren. De uppkommer genom att statsmakternas föreskrifter rörande produkters utformning, innehåll, kvalitet, förpackning etc. i olika länder är så olika att en produkt tillverkad i ett land måste underkastas en dyrbar anpassning för att kunna säljas i andra länder. Därmed fördyras varan för konsumenten och ibland hindras handeln helt. Det förekommer också att myndighetsföreskrifter utnyttjas i rent protektionistiskt syfte. I många fall gäller föreskrifterna om säkerhetsbestämmelser till skydd för människors liv och hälsa och den yttre miljön. Sådana föreskrifter är i många fall nödvändiga. Felet är bara att de utformas på olika sätt i de olika länderna. Därigenom fungerar föreskrifterna som handelshinder. Stora fördelar kan vinnas genom att regler harmoniseras. - För att en västeuropeisk gemensam marknad skall kunna skapas måste och övriga EFTA-länderna samarbeta med EG i syfte att avveckla existerande tekniska handelshinder och skapa ett system som förhindrar att nya handelshinder uppstår. Steg i denna riktning har tagits och regeringen har givit instruktioner till offentliga utredningar om att de i sina förslag beaktar förhållandena inom EG. Likväl förefaller flera myndigheter slå vakt om de nationella bestämmelserna. Lagar och förordningar som utfärdas av regering och riksdag måste utformas med hänsyn till regler och bestämmelser inom EG. I avser den federala regeringen att tillse att alla nya lagförslag åtföljes av en redovisning om hur dessa förslag står i överensstämmelse med bestämmelser inom EG-området. I finns en EG-konformitetsklausul för nya lagförslag. Regeringen har i princip uttalat att hänsyn skall tas till lagar och regler inom EG när propositioner läggs fram. Men detta är inte tillräckligt. Existerande svenska lagar och bestämmelser måste också harmoniseras med har endast ett fåtal förslag till förändring förelagts . Ett viktigt arbete gäller harmoniseringen av skattereglerna inom EG. Ett omfattande utredningsarbete pågår i syfte att samordna reglerna för indirekta skatter. Dessutom kommer frågan om en harmonisering av företags- och kapitalbeskattning att aktualiseras. - Den nödvändiga reformeringen av det svenska skattesystemet måste utformas med hänsyn till den kommande harmoniseringen av skatteregler inom EG. För att fullt ut skall kunna dra nytta av en harmonisering måste det svenska skattetrycket sänkas. Praktiskt taget alla de miljöproblem som vi i står inför finns även i de andra industriländerna i . I flera fall, t ex beträffande luft- och havsföroreningarna, påverkas den svenska miljön direkt av andra länders miljöregler. Miljöproblemen i kräver drastiska åtgärder inte bara i utan framför allt i . I de socialistiska planekonomierna har mycket få åtgärder vidtagits för att skydda miljön. Dessutom förhindras den fria opinionsbildningen i kommunistdiktaturerna. För framtid måste de östeuropeiska länderna vidta effektiva miljövårdsåtgärder. Farhågor har uttryckts för att samordning av bestämmelser inom miljöområdet skulle leda till att accepterar sämre skydd för miljön, än . Till stor del är det ett överdrivet problem. Gemensamma EG-regler utformas också med målsättning att skydda miljön. Utvecklingen inom miljöområdet går snabbt. Nya miljöhot upptäcks. Det är nödvändigt att snabbt vidta åtgärder för att minska skadeverkningarna. Inom vissa områden har därför av väl motiverade skäl reagerat snabbt och tidigare infört striktare regler än en del andra europeiska länder. Detta hotas dock inte av harmoniseringen av bestämmelser inom EG. Genom den s.k. enhetsakten har det införts vissa garantier mot försämrat skydd. Beträffande produkter och utrustning som är föremål för gränsöverskridande handel får varje land upprätthålla en högre kravnivå än den av EG gemensamt beslutade, under förutsättning att bestämmelserna inte utnyttjas för en godtycklig diskriminering eller som ett dolt handelshinder. Även om inte dessa klausuler är direkt tillämpliga för länder som inte är medlemar i EG, bör dock principerna kunna åberopas även av . En konsekvens av att inte är medlem av EG är att svenska intresssen inte kan komma till tals när EG faställer de gemensamma reglerna på miljöområdet. Omfattningen av åtgärder, t ex beträffande luftföroreningar, har stor betydelse också för miljön i . - I nuvarande läge måste i olika internationella och europeiska sammanhang verka för att övertyga om nödvändigheten av skärpta miljökrav bl a för luft- och vattenföroreningar. måste också anpassa regler och bestämmelser till vad som gäller inom EG så att misstankar om protektionism inte uppstår. 6.8 Den sociala dimensionen Mot. har den sociala dimensionen av den ekonomiska integratio- ^560 nen inom EG fått en mer framträdande roll. Utöver en bindande förpliktelse för medlemsstaterna att genomföra likalönsprincipen för kvinnor och män innehöll det ursprungliga endast ett allmänt uttalande om nödvändigheten av att förbättra arbetskraftens levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en utjämning av dessa villkor på en ständigt stigande nivå. I enlighet härmed uppdrogs åt kommissionen att främja ett samarbete mellan medlemsländerna på det sociala området, särskilt i frågor angående sysselsättning, arbetsrätt och arbetsförhållanden, yrkesutbildning, social trygghet, arbetarskydd, arbetshygien samt förenings- och förhandlingsrätt. Genom enhetstakten har detta samarbete förts vidare, dels genom bestämmelserna om en harmonisering av lagstiftningen beträffande arbetsmiljön, dels ifråga om den s.k. sociala dialogen. Samordningen av om arbetsmiljö syftar till att skapa en gemensam minimistandard på en så hög nivå som möjligt. Däremot fastslås otvetydigt att inget land skall behöva sänka sin nivå. I art. 100 A i beträffande produkter och utrustning som är föremål för gränsöverskridande handel stadgas sålunda att varje land må upprätthålla en högre säkerhetsnivå än den av EG gemensamt beslutade, förutsatt att säkerhetsbestämmelserna inte utnyttjas för en godtycklig diskriminering eller som ett dolt handelshinder. Beträffande arbetsmiljön i övrigt stadgas i art. 118 A ovillkorligt att varje medlemsland har rätt att ha en högre ambition. Det bör dock vara av stort intresse för att i ena eller andra formen ansluta sig till EG:s samarbete för att därmed kunna påverka den europeiska utvecklingen på arbetsmiljöområdet. Artikeln om den sociala dialogen avser blott att stadfästa den form för återkommande dialog och samråd mellan arbetsmarknadens parter, som i kommissionens regi redan pågått . Syftet med denna dialog skall vara att parterna skall komma fram till gemensamma ståndpunkter och, om parterna är ense, till avtal. Längst synes man i detta hänseende kommit vad beträffar utbildningsfrågorna. Även måste ha ett stort intresse av att delta i den europeiska diskussionen inom ramen för den sociala dimensionen i syfte både att tillgodogöra sig erfarenheter och påverka utvecklingen. Regeringen bör därför söka efter möjligheter för att delta häri. Frågan om koncernövergripande fackligt samarbete har väckt stort intresse. Det är naturligt att även de fackliga organisationerna samarbetar över gränserna. Det ligger i svenskt intresse att denna fråga regleras - i första hand genom avtal - på det europeiska planet. Däremot bör särskild nordisk lagstiftning på området undvikas, bl.a. eftersom den kan komma i strid med framtida EG-regler. Inom EG anser man att det är viktigt är att öppna den offentliga upphandlingen för konkurrens. Enligt beräkningar från köper offentliga organ inom EG varor och tjänster för 530 miljarder Ecu (ca ). Man har beräknat att det är praktiskt möjligt att varor och tjänster motsvarande 240 - 340 miljarder upphandlas genom fri anbudsgivning. är det en närmast försumbar andel kontrakt som ges till företag i andra - mindre än 5 miljarder Ecu. Av olika skäl har fri konkurrens förhindrats av statliga myndigheter och lokala politiska organ. har beräknat att om offentlig upphandling gjordes efter marknadsekonomiska principer skulle man kunna få en besparing inom EG som ligger kring 20 miljarder Ecu, vilket är mer än 0,av BNP. Det skulle således innebära betydande välfärdsvinster för europeiska skattebetalare och konsumenter om protektionistiska upphandlingsrutiner kan avskaffas. För del skulle det vara en stor fördel om svenska företag kan få vara med och på lika villkor få konkurrera om offentliga order inom EG. Det förutsätter givetvis att svenska myndigheter och kommunala organ också har anbudssystem som inte missgynnar utländska leverantörer. Svensk statlig upphandling anses vara förhållandevis öppen för utländska anbudsgivare. - Bl a för att underlätta möjligheterna för svenska företag att få tillgång till marknaden för offentlig upphandling inom EG bör den svenska lagstiftningen beträffande den offentliga upphandlingen förändras, bl a genom krav på anbudsupphandling. Dessa förslag lägges fram i särskild motion. I samband med det sk Tammerforsmötet kom EFTA-länderna och EG i princip överens om att öka möjligheterna för utländska företag att deltaga vid offentlig upphandling. Arbetet inom EG går dock mycket längre.