mot · GC02Jo753 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo753 av m.fl. (fp) Nedskräpningen av från och Några decenniers plastålder har påtagligt förändrat bilden av de bohuslänska och halländska stränderna. Efter vintrarnas olika stormar kan skräpvallar upp till en höjd av en meter ibland mätas i vissa vrakvikar. I vrakhögarna går det ofta att utläsa varifrån skräpet kommer, t.ex. på förpackningar med produktnamn och ursprung tydligt synligt. Internationella konventioner mot dumpning i finns, men dessa har till stor del varit verkningslösa. När det gäller att stoppa utsläppen av fast avfall beslutade att skulle bli s.k. specialområde i den internationella sjöfartslagstiftningen. Detta innebär att det är förbjudet att släppa ut fast avfall. Trots detta fortsätter fast avfall under vinterstormarna att spolas upp på den svenska . Praktiskt taget allt skräp på havsstränderna kommer från andra länder, från yrkessjöfarten eller oljeutvinning i . Det fasta avfall som kommer från kommunernas egna invånare eller från fritidsfolket är i sammanhanget av marginell betydelse. Plast är det dominerande materialet i skräpet. Ett intressant experiment har genomförts i . har man dumpat behållare med meddelanden längs den brittiska . Behållarna har i stor utsträckning hittats längs den svenska . Havsströmmar och vindar samverkar så, att det blir den svenska som till stor del blir mottagare av avfallet. På den svenska kusten är och i särklass mest nedskräpat. Värst är situationen i norra . Orsaken till detta är strömsättningar i , och . Den Baltiska strömmen från förenar sig utanför med Jutska strömmen från och Engelska kanalen. Strömmarna fortsätter norrut för att sedan vika av utefter norska sorlandet och vidare ut i . Uppe vid möter den nordgående strömmen vattnet från , uppblandat med föroreningarna från och den norska älven Glömma. Det mesta av det avfall som strömmarna för med sig kommer sedan av vind och vågor att drivas in mot bohus- och hallandskusterna där det hamnar på stränder och i vikar. har genomfört en städkamanj utefter . Uppslutningen från kustbefolkningen har varit stor: 11 000 människor har städat stränder, däribland 320 skolklasser. 1 * 1988/89. har lagts ner. Skräp motsvarande 27 000 sopsäckar har samlats in. 1988/89 Jo753 Förutom skolelever har föreningar av skilda slag deltagit, hembygdsföreningar, byalag, båtklubbar, STF m.fl. Människor har frivilligt gått ut för att städa och plocka upp avfall som andra släppt ut. Trots den massiva arbetsinsatsen har uppskattningsvis endast av kusten kunnat städas. Arbetsinsatsen har gjorts trots vetskapen om att det redan efter ett par höststormar ser likadant ut igen. Den övermäktiga uppgiften visar på nödvändigheten att förutsättningslöst utreda hur kustkommunernas stora nedsmutsningsproblem i ett längre tidsperspektiv skall kunna lösas. Den nya och Naturresurslagen lägger dessutom ytterligare krav på kommunerna när det gäller planeringen av vattenområden vid kusterna. En statlig utredning bör inväga synpunkter från och och kan även styra över en del befintliga forsknings- och utvecklingsprojekt (FoU) till dessa problem. I redan pågående FoU-projekt uppmärksammas nedsmutsningsproblem som är gemensamma för norska och svenska kommuner. Det är också viktigt att en sådan utredning utarbetar förslag på hur det internationella informationsarbetet kan utformas. har erbjudit sig att vara ciceroner för en ambassadörsresa om denna förläggs till en vrakvik i . Detta för att andra länders representanter skall få möjlighet att på ort och ställe bilda sig en uppfattning om den mängd avfall som når den svenska från utlandet. Det är viktigt att den föreslagna utredningen snabbt kan komma igång, och att redan innevarande år kan fatta beslut om att ställa medel till förfogande från det särskilda skatteutjämningsbidraget för kustkommunernas kostnader för strandstädning. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att som i motionen beskrivits utreda hur kustkommunerna långsiktigt skall hjälpas att lösa problemen med nedsmutsningen från och , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ställa medel till förfogande inom ramen för de särskilda skatteutjämningsmedlen som bidrag till kustkommunernas kostnader för strandstädning,'] 3. att hos regeringen begär att den tar initiativ till förnya de överläggningar mellan nordsjöstaterna om hårdare förbudslag- Mot. 1988/89 stiftning mot nedskräpning till havs. ' 1988/89 :Fi303.