ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02N461 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:N461 av och (båda c) Vid nybygge eller nyetablering på landsbygden utgår ej statsbidrag för elektrifiering. Således kan kostnaderna bli höga om någon vill bygga ett bostadshus eller uppföra någon slags rörelse på platser som ej är belägna intill befintliga lågspänningsledningar. I dessa fall tar eldistributören ut full kostnad för ledningen samt ordinär anslutningsavgift. Det vore därför befogat att som ett led i landsbygdsutvecklingsarbetet statsbidrag utgick till sådana projekt, exempelvis intill ett avstånd av från befintlig ledning. Detta skulle kunna bidra till att ytterligare bostäder etc. skulle kunna uppföras på landsbygden och därmed bidra till att underlaget för olika typer av service fick en ökad bas och stabilitet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidrag för elektrifiering.
mot · GC02N465 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (m) Kärnkraften I proposition 1987/88:90 föreslog regeringen att avvecklingen av kärnkraften skall inledas redan under åren 1995-96 genom att två reaktorer stängs. Med största sannolikhet innebär detta beslut att en reaktor i stängs. Socialdemokraterna har således valt att bryta mot resultatet av folkomröstningen om kärnkraften . Folkomröstningens utslag varatt reaktorerna skall nyttjas så länge de uppfyller säkerhetskraven och att avvecklingstakten skall bestämmas med hänsyn till sysselsättning och välfärd. Effekterna av en förtida avveckling blir särskilt kännbara för . Den teknik som måste användas för att ersätta energiproduktion vid en reaktor i kommer att leda till försämrad miljö. De redan nu stora miljöproblemen i skulle således förvärras ytterligare. Risken för skogsskador ökar. Havsmiljön försämras ännu mera. Remissvaren på den s.k. tvåreaktorutredningen som var underlag för propositionen är med få undantag mycket kritiska. varnade för ökade hälsorisker från bl.a. radon och mögel vid en tidig kärnkraftsavveckling. avvisade en storsatsning på kol. Koldioxidutsläppen i skulle öka om dagens kärnkraftselektricitet ersattes med elektricitet från kolkondenskraftverk. Den enda realistiska ersättningen för den bortfallande elproduktionen är användningen av olje- och kolkondenskraftverk samt något koleldat värmekraftverk. Detta kommer att leda till ökade luftföroreningar och stora mängder aska, slagg och annat avfall. Om två reaktorer som producerar el avvecklas och ersättas med kolkondenskraftverk som är utrustade med modern reningsutrustning, innebär det att svavelföroreningarna i luften ökar med . Även kväveföreningarna kommer att öka med samma volym. Avsvavlingsresterna från denna kraftproduktion skulle komma att uppgå till ca . Flygaskan skulle väga ca . Slagg och bottenaska skulle väga ca . Det uppstår omfattande lokala miljöproblem kring kolkondenskraftverk. Många av restprodukterna är giftiga och deponeringen av dessa måste därför ske på ett betryggande sätt om inte grundvattnet skall förgiftas. Kostnaderna för en förtida avveckling kommer att bli mycket kännbara. Bara för en Barsebäcksreaktor beräknas medborgarna förlora sammantaget ca . De höjda elpriser som blir följden kommer att drabba 1988/89 N465 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förtida avveckling av vissa kärnkraftsreaktorer. Ironiskt nog drabbas inom industrin framför allt de mest miljövänliga processerna t.ex. kemisk-mekanisk massa. Såväl miljömässiga som rent ekonomiska skäl talar således för att folkomröstningens beslut fullföljes, och att en förtida avveckling avvisas.
mot · GC02N467 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (mp) Avveckling av kärnkraftverket i Sorn politiker och som människor kan vi aldrig ta ansvar för en stor kärnkraftsolycka. Tjernobyl var ytterligare ett bevis på kärnkraftens risker. har slagit fast att utsläpp lika stora som i Tjernobyl kan inträffa från alla svenska reaktorer. Det gäller även trots den s.k. FILTR A-anläggningen. - med angivna förbättringar av säkerheten kvarstår vissa händelseförlopp med mycket låg sannolikhet som kan leda till utsläpp av liknande omfattning som i Tjernobyl. Vi hänvisar också till statens strålskyddsinstituts konsekvensbeskrivningar (1980) av följderna av en stor olycka. de gröna hävdar att denna risk inte får tas. Utsläpp av liknande omfattning som i Tjernobyl vore såväl en mänsklig katastrof som en ekonomisk katastrof. Vårt danska grannland har också rätt att kräva att vi avslutar denna riskabla hantering nära dess huvudstad. Hela hanteringen kring kärnkraften är ett grovt kränkande av miljö, kommande generationer och mänsklig värdighet. Det är inte bara haveririsken som utgör ett hot. Det handlar också om: - sambandet kärnvapen/kärnkraft - de kontinuerliga utsläppen I stora energimotion analyseras kärnkraftens avveckling närmare samt beskrivs de ekonomiska konsekvenserna. Skulle samma meteorologiska förhållanden råda vid ett haveri i som rådde vid Tjernolbykatastrofen beräknar att mycket stora områden kommer att göras obeboeliga och att stora arealer jordbruksmark skulle bli obrukbara. Fiske och vilt skulle drabbas hårt. Stora städer - , , , , ligger alla i riskområdet och riskerar att få utrymmas. Återflyttning till städer som skulle kunna ske först efter något tiotal år, speciellt om omfattande sanering måste göras. Adekvata utrymningsplaner finns inte för de större städerna i området. 1988/89 N467 My () () Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att kärnkraftsreaktorn skall avvecklas .
mot · GC02N468 · 1989-01-24 00:00:00 — av m.fl. (mp) Avveckling av de gröna kräver att avvecklingen av kärnkraften skall vara avslutad . Orsaken är att kärnkraften är det största hotet vi känner såväl mot miljön som mot kommande generationer. De investeringar som görs i den, minst sagt, skröpliga reaktorn finner vi vara otillständiga. Speciellt som landets statsminister hävdat att kärnkraften hör inte hemma i ett civiliserat samhälle. skall avvecklas nu! - Även med angivna förbättringar av säkerheten kvarstår vissa händelseförlopp med mycket låg sannolikhet som kan leda till utsläpp av liknande omfattning som i Tjernobyl, skriver i sin . de gröna hävdar att denna risk inte får tas. Utsläpp av liknande omfattning som i Tjernobyl vore såväl en mänsklig katastrof som en ekonomisk katastrof. redogör för hur en olycka av Tjernobylstorlek skulle påverka stora områden inom vilka flera stora städer befinner sig - bl.a. , och . I en inre zon bedöms strålriskerna överstiga 10 000 mSv. Ingen återflyttning bedöms möjlig till detta område inom flera decennier, inte ens efter omfattande sanering. I andra zoner handlar det om återflyttning efter något tiotal år efter omfattande sanering, förstörd jordbruksmark som möjligen kan användas om omfattande skyddsåtgärder vidtas. Hur livsmedlen som produceras i dessa områden efter en olycka beskrivs inte. Vem tar ansvar för en kärnkraftsolycka? Vem tar ansvar för en omöjlig utrymning av ? Hur tar man sitt ansvar? Vem betalar kostnaderna? Vem tvångsuttas för sanering av ? Hela hanteringen kring kärnkraften är grovt kränkande av miljö, kommande generationer och mänsklig värdighet. Det är inte bara haveririsken som utgör ett hot. Det handlar också om - sambandet kärnvapen/kärnkraft - de kontinuerliga utsläppen 1 1988/89. I de grönas stora energimotion Energipolitik med ansvar för Mot. kommande generationer (1988/89:N418) redogörs för partiets syn på N468 kärnkraften och analyseras avvecklingen. Med anledning av ovanstående yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att kärnkraftsreaktorn bör avvecklas och att inga nya investeringar i verket bör accepteras. () () Hans Leghammar (mp)
mot · GC02N469 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (vpk) Förbud mot fortsatt deponering av kärnkraftsavfall i Forsmark Den påbörjade deponeringen av kärnkraftsavfall i Forsmark-SFR är ett brott mot framtida generationer. Vpk kräver ett stopp för den pågående verksamheten och att frågan om hur avfallet ska oskadliggöras omprövas grundligt och förutsättningslöst, av en från kraftindustrin fristående forskargrupp. SFR, Slutförvar För Reaktoravfall, är lösning på problemet med det låg- och medelaktiva kärnkraftsavfallet. saluför sig utomlands som det land som har löst avfallsfrågan som sakkunniga kritiker anser att denna lösning är att betrakta som totalt huvudlös. Forsmarkslagret är ett klart folkrättsbrott säger miljöjuristen . att påstå att Forsmark är en säker slutförvaringsplats för kärnkraftavfallet är oförskämt mot sanningen, mot all seriös vetenskap och mot kommande generationer. Att köra igång anläggningen kan bli förödande, säger geologen , internationellt erkänd auktoritet på rörelser i berggrunden. Det svenska urberget spricker , på så sätt skapas kanaler inne i berget för grundvattnets rörelse, vilket betyder att radioaktiviteten sprids. Vi kan inte gömma kärnkraftens avfall under jorden och lämna konsekvenserna åt kommande generationer, säger professor , en av världens främsta specialister på sprickbildningar i berg. Situationen är denna: - Berggrunden i området är enligt geologisk expertis mycket olämplig. Den genomkorsas av omfattande spricksystem, partier av krossat berg och svaga stråk. Riskerna för förskjutningar av berget i höjd- och sidled är dessutom stora, vilket gör att grundvattnets rörelser i berget inte kan förutsägas och risken för spridning av radioaktivitet via vattnet är stor. - När lagret är fyllt kommer ingen att kunna kontrollera vad som händer där nere. Det ska nämligen gjutas igen med betong. - När tusentals ton armeringsjärn börjar rosta nere i lagret bildas vätgas. SKB har inte på något acceptabelt sätt visat att det skulle gå att släppa ut gasen som de radioaktiva ämnena ska hållas instängda. - De radioaktiva ämnena kommer att läcka ut i grundvattnet såväl som i . - Vare sig SKB, SKI eller någon annan instans har redovisat en detaljerad undersökning av vilka effekter det kan få på den framtida miljön att radioaktiva ämnen sprids till grundvattnet och till . hänvisar till utspädning men har inte funderat över hur t ex de Mot. 1988/89 radioaktiva ämnena anrikas i fisken. Vad vi gör med avfallet är avgörande för kommande generationers liv och framtid. Därför krävs en öppen debatt om avfallsfrågan och SFR. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen tillsätter en opartisk utredning för att lösa kärnavfallsfrågan, 2. att beslutar att den pågående verksamheten vid Forsmarkslagret stoppas. (vpk) (vpk)
mot · GC02N470 · 1989-01-25 00:00:00 — Kraftproduktion med biobränsle i Kärnkraftsavvecklingen för med sig krav på mera energibesparande elanvändning, både i hushållen, för uppvärmningsändamål och i industrin. Vid sidan av detta kommer också att krävas ersättning för en del av den elproduktion som genereras i kärnkraftverken. Miljökraven på denna ersättningsproduktion måste ställas mycket högt. har uttalat att målet för energipolitiken skall vara: landets behov av billig och säker elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckningär baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor. Mot bakgrund av den sent uppmärksammade faran med ökande koldioxidutsläpp p g a användning av fossila bränslen ter sig satsningen på inhemska och förnybara energikällor allt mera angelägen. En ökad användning av biobränslen är f n den viktigaste vägen att radikalt minska utsläppen av koldioxid. måste det tyvärr konstateras, att utvecklingen av de inhemska och förnybara energikällorna går oroväckande långsamt. Jord- och skogsbruket har redan fått mycket påtagliga bevis på de skadeverkningar som åstadkoms av fossil förbränning. befolkning oroas av planerna på stora anläggningar som skall förbränna fossila bränslen. Jag vill i denna motion peka på vikten av att utvecklingen av teknik för användning av biobränslen inte hämmas. Det är sålunda, enligt min mening, synnerligen angeläget att olika tekniska lösningar prövas för användning av biobränslen, liksom att anläggningar som projekteras avpassas för biobränsleanvändning. En teknik som härvidlag är särskilt intressant är förgasningstekniken. Förgasning visar avsevärda fördelar från miljösynpunkt, jämfört med förbränning. Utsläppen av svaveldioxid kan nedbringas till noll, jämfört med nu gällande myndighetskrav S/MJ. Utsläppen av kväveoxider (NOx/MJ) kan nedbringas till 10 NOx/MJ mot myndigheternas aktuella krav NOx/MJ. I projekteras en stor förgasningsanläggning för i huvudsak elproduktion. Det har uppgivits att den tänkta tekniken i denna anläggning skall ha stor flexibilitet i förhållande till vilken råvara som skall kunna förgasas för vidare konvertering till el. Sålunda är det efter viss anpassning också tekniskt möjligt att förgasa biobränslen. Energianläggningen i fråga, , skall förläggas till . Ägare till projektet är AGA, Axel . AB och Investeringsbanken. Enligt uppgift avser nu också och N470 att gå in som ägare och som köpare av elkraft. När staten engagerar sig i denna nya teknik, via ägardel, är det enligt min mening av stor betydelse att man också i detta sammanhang tillvaratar möjligheterna att i stor skala pröva användningen av inhemska förnybara energiråvaror. En förgasningsanläggning som använder biobränslen har goda utsikter att bli den första energiproduktionsanläggningen i sitt slag som svarar upp mot de miljökrav människor har rätt att ställa. Med hänvisning till det anförda hemställes att som sin mening ger regeringen till känna att förgasningsanläggningen i bör utrustas för biobränsleanvändning i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GC02N475 · 1989-01-25 00:00:00 — Återförande av vinstandel för elenergi som producerats i vattenkraftverk 1986 tog staten in 950 milj. kr. i skatter på elkraft, som producerats i . Länets skatteutjämningsbidrag stannade det året på 650 milj. kr. I kommun finns nio kraftverk. Staten tillförs enbart från denna lilla kommun ca 450 milj. kr. i form av energiskatt. Tillbaka ger staten som skatteutjämningsbidrag ca 30 milj. kr. I produceras elkraft enligt följande: I hela länet 11 435 GWh, varav i kommun 4 780 GWh kommun 1 625 GWh kommun 1 852 GWh Åre kommun 1 121 GWh kommun 583 GWh. Beräknat i procent av länets totala elproduktion producerar kommunerna Tabellerna visar att min hemkommun, , levererar den största andelen elkraft från länet. För en liten fattig kommun, skulle ett återförande av /kWh producerad el innebära stora möjligheter till nödvändiga kommunala satsningar. Det är enligt min mening hög tid att vi i får behålla åtminstone delar av de pengar som lämnar länet i form av skatter på elkraft, som produceras vid våra vattenkraftverk. Ur regionalpolitisk synpunkt är det rimligt att åtminstone delar av det värde som elkraften har kommer de producerande kommunerna till del. Det vore lämpligt att förslagsvis /kWh av levererad elkraft återfördes till dessa kommuner. Kravet på omfördelning av vattenkraftspengar har tidigare förts fram i motioner till . Landshövdingen i liksom en enig länsstyrelse begär hos regering och riksdag att vattenkraftspengar skall Mot. 1988/89 investeras i länets infrastruktur och i uppbyggnad av industrier. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om återförande av /kWh producerad vattenkraftsel till och de kommuner där vattenkraften produceras - för regionalpolitisk!
mot · GC02N476 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N476 av och (båda c) Produktion av alternativa energivaror, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo956 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om produktion av alternativa energiråvaror, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fullskaleanläggning i för produktion av etanol.
mot · GC02N477 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N477 av och (båda mp) Nordiskt samarbete på energiområdet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo965 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att kärnkraften bör avvecklas i hela , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att deponering av radioaktivt kärnavfall i havsbotten bör förbjudas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en nordisk avvecklingsplan för de fossila bränslena bör utarbetas med målet att skall vara avvecklade .
mot · GC02N479 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N479 av m.fl. (c) Förbud mot radioaktivt utsläpp i havet m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo972 hemställs 1. att begär hos regeringen initiativ så att de radioaktiva utsläppen upphör och att upparbetningsanläggningarna stängs, i enlighet med motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att göra till en mönsteranläggning. () () () () () () ()
mot · GC02N480 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N480 av m.fl. (mp) Beredskapshänsyn på energiområdet m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fö210 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att kärnkraftsavvecklingen av försvarspolitiska skäl bör påbörjas omgående, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att landets elnät skall förändras så att det vid krigsfara kan delas upp i fungerande mindre enheter, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att alla sjukvårdsinrättningar bör åläggas skyldighet att ha alternativ källa till elström, vatten och värme, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att energiförsörjning skall grundas på inhemska biobränslen, vattenkraft och vindkraftverk.
mot · GC02Sf10 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:SflO med anledning av prop. 1988/89:69 om utbyggnad av föräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet Om arbetsgivares skyldighet att underrätta arbetstagarorganisation i de fall arbetsgivare och arbetstagare ej kan enas om daglig föräldraledighets förläggning I propositionen föreslås att i de fall arbetsgivaren inte går med på att förlägga daglig föräldraledighet på det sätt som arbetstagaren begärt skall arbetsgivaren underrätta inte bara arbetstagaren utan även dennes lokala arbetstagarorganisation om beslutet. Som motiv härför anföres att fackliga organisationer inte alltid fått möjlighet att stödja sina medlemmar i tvister om förläggning av ledighet. Statsrådet konstaterar i propositionen att arbetstagare som har problem med förläggningen av föräldraledigheten inte alltid begär och får stöd av sin fackliga organisation. Hon menar att en orsak till det kan vara att arbetstagaren uppfattar sin begäran om ledighet som en personlig angelägenhet snarare än en facklig och att organisationen därför inte får kännedom om problemet. Jag tror att statsrådets resonemang är riktigt. Ledighet för vård av barn faller en bit utanför de traditionella fackliga uppgifterna och en del arbetstagare kommer säkert inte på tanken att vända sig till den fackliga organisationen för att få hjälp i en sådan fråga. vill jag ifrågasätta om lösningen på detta problem skall vara att ålägga arbetsgivaren ytterligare en uppgift. Framför allt för de mindre företagen är administrationen av de arbetsrättsliga regelverken en tung arbetsbörda. Det vore olyckligt att lägga på dem ytterligare en skyldighet. Varje uppgift kan i sig synas liten men måste vi sätta stopp. Dessutom förefaller den mest adekvata lösningen på det problem som här diskuteras vara att de fackliga organisationerna mer aktivt informerar sina medlemmar om det stöd de har att erbjuda i tvister om förläggning av ledighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag i proposition 1988/89:69 att arbetsgivare som inte går med på att förlägga daglig föräldraledighet på det sätt som arbetstagaren begärt skall underrätta den lokala fackliga organisationen om beslutet. 1* 1988/89.
mot · GC02Sf201 · 1989-01-10 00:00:00 — 1988/89 :Sf201 (båda s) Delpensionsreformen genomfördes och har stor betydelse för många anställda som önskar trappa ned sin yrkesverksamhet. Av avgörande betydelse för rätten till delpension är att den försäkrade har ett deltidsarbete. Någon sådan rätt finns dock inte i lagstiftningen. Ansvaret för att få fram deltidsarbeten åvilar arbetsmarknadens parter. När pensionsberedningen i SOU 1986:47 diskuterade rätten till delpension och deltidsarbete konstaterades med rätta att man på arbetsmarknaden visat stor beredvillighet att tillgodose efterfrågan på deltidsarbete för att uppnå syftena med reformen om en rörlig pensionsålder. Med hänvisning till att några problem inte gjort sig synbara avstod pensionsberedningen ifrån att pröva frågan om att i lagstiftningen införa en rätt till deltidsarbete. Rätten till ledighet för den anställde är vanligen inskriven i de bestämmelser som reglerar arbetsgivarens rättigheter kontra den anställdes. Så är t ex fallet när det gäller rätten till studieledighet. Arbetsgivaren kan i sådana fall inte hindra ledigheten på annat sätt än att förskjuta den . När det gäller möjligheterna att erhålla delpension förhåller det sig, som redan antytts, på ett annat sätt. Arbetsgivaren kan vägra den anställde möjligheten till delpension. I denna situation har den anställde ytterst inte någon annan utväg än att finna sig i arbetsgivarens beslut. Arbetsgivaren har vad som man närmast skulle kunna kalla för en vetorätt. Reformen infördes för att vara till gagn för den anställde som önskar trappa ned sin yrkesverksamhet. Att det ändå är så att arbetsgivaren kan vägra gå med på en begärd delpension kan möjligen bero på att förutsättningarna att bevilja delpension varierar mellan olika företag. Möjligheterna att utan störningar ordna delpension är måhända mindre i det lilla företaget än i det stora. Även om antalet fall är litet så finns det uppgifter som tyder på att arbetsgivare vägrat anställda deltidspension och där motiveringarna varit oklara och svåra att förstå. Det kan därför, enligt vår uppfattning, inte anses tillfredsställande att arbetsgivarens nej till en deltidspension i praktiken fungerar som en vetorätt. I sådana situationer bör det vara möjligt för arbetstagaren att få till stånd en objektiv prövning av om arbetsgivarens nej är sakligt grundat. Delpensionsreformen genomfördes och pensionsberedningens bedömning att inte närmare utvärdera erfarenheterna av delpensionsreformen bygger på iakttagelser . En utvärdering av reformens regelverk utifrån de aspekter som berörs i föreliggande motion borde därför ske. samband därmed bör man också överväga möjligheterna för arbetstagare, . 1988/89 som vägras begärd del tidspension, att på något sätt få skäligheten i en sådan Sf201 vägran objektivt prövad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsgivarens vetorätt och om en översyn av reglerna för delpension. ' r'l v ,lni t ,V , , ,! . | )'. . ;<! () ()