mot · GC02Ub582 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub582 Forskning vid högskolan i Vid starten av de regionala högskolorna kom en viss andel forskarutbildade lärare att ingå i lärarstaben. En del av dessa bedrev forskning innan de flyttade till den regionala högskolan. För många var det då naturligt att ta med sig forskningsuppgiften till den nya miljön. På så sätt kom forskning att bedrivas vid de regionala högskolorna redan från starten. Och forskningen visade sig vara viktig för de regionala högskolorna. Det var ju framför allt den som skilde högskoleutbildningen från gymnasieskolans utbildning. Man kan systematisera forskningens betydelse för den regionala högskolan på följande sätt: - kvalitet i undervisningen. Forskningskontakten möjliggör att högskolans lärare undervisar om ett relevant stoff och att undervisningen sker på ett probleminriktat sätt, ett sätt som utvecklar elevernas förmåga till kritisk granskning och som ger dem ett vetenskapligt förhållningssätt. - forskning kring regionala problem. Forskningsproblem som är viktiga för just den region där den regionala högskolan ligger kan behandlas. Om forskning bedrivs enbart vid universiteten hade kanske dessa problem inte alls blivit föremål för forskning. - forskning skapar resurser och kunnande. En livaktig forskning blir en bas för att utföra uppdrag. Både personellt, utrustningsmässigt och kunskapsmässigt står den regionala högskolan bättre med pågående forskning än utan. - stimulerande arbetsmiljö. Forskning vid de regionala högskolorna ger möjligheten att tillskapa tjänster som innefattar en för läraren lämplig fördelning mellan undervisning, forskning, uppdrag och utvecklingsarbete rörande utbildning. Detta underlättar rekryteringen av lärare till de regionala högskolorna. Vidare bidrar det till att läraren mera kan hålla sig till sitt expertområde inom undervisningen. Detta var fyra viktiga skäl (förutom då forskningsresultatens betydelse i sig) för att forskning bör bedrivas och utökas vid de regionala högskolorna. En strävan att utveckla forskningen finns också vid de olika regionala högskolorna. Vid högskolan i har t.ex. ett forskningsprogram utformats. I detta program är kungsordet samordning - samordning med hjälp av forskargrupper för att åstadkomma forskarklimat och resurser i form av utrustning och lokaler. Alla de olika insatserna som görs inom forskningen vid högskolan i bör ses i forskningsprogrammets perspektiv även om pengarna för verksamheten kan komma från många olika håll. Detta bör inte utesluta viss forskning utanför forskargruppernas verksamhet. Det kan t.ex. vara typiska ensamforskare inom områden som inte är särskilt utrustningskrävande. finns fem olika forskargrupper vid högskolan i med följande inriktning: - Bioanalys - bioteknik - Kustekologi - miljökemi - Verkstadsteknik med inriktning mot dator- och robotteknik Det största enskilda projektet är som har till mål att utveckla ett miljökontrollprogram för kustvatten. Ytterligare åtgärder som kan stärka utvecklingen av en slagkraftig forskning vid de regionala högskolorna är: - Förstärkning av de s.k. FOMI-medlen, som används för kontaktverksamhet mellan den regionala högskolan och institutioner med fasta forskningsresurser, näringsliv och samhället, och för att bygga upp en basorganisation för forskning. - Tillskapande av doktorandstipendier. Dessa skall sedan användas för att finansiera forskarutbildning för den regionala högskolans yngre lärare vid institutioner med fasta forskningsresurser. - Inrättande av fasta forskningsresurser. Detta bör göras selektivt på så sätt att resurserna knyts till internationellt gångbara forskargrupper vid de regionala högskolorna. Högskolorna måste då visa upp sin forskningskapacitet innan de reguljära resurserna ställs till förfogande, vilket torde vara en garant för en högtstående forskarutbildning även vid de regionala högskolorna. Exempel på en forskargrupp som närmar sig detta läge är forskargruppen i kustekologi vid högskolan i . Gruppen består av tio personer under ledning av professor , Askölaboratoriet, . Sammanlagt förordar vi att ytterligare medel ställs till förfogande för att stimulera forskning vid högskolan i , att utbyggnaden av fasta forskningsresurser sker successivt via internationellt bärkraftiga forskargrupper och att man underlättar för yngre lärare att genomgå forskarutbildning genom inrättande av doktorandstipendier knutna till högskolan i , men avsedda att användas vid institutioner med fasta forskningsresurser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av resurser till forskning vid högskolan i .