mot · GC02Sf277 · 1989-01-20 00:00:00 — Det är angeläget att det finns utrymme för olika behandlingsideologier, inte minst inom missbrukarvården. Privatsjukvården har hållits tillbaka i , genom etableringskontroll, snål ersättning från sjukförsäkringen och en från socialdemokraternas sida ideologiskt betingad ovilja att låta läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster 12 och andra få verka utanför det offentliga systemet. Det är angeläget att Mot. bryta med denna misstro mot enskild vård. Den privata sjukvården bör få Sf277 medverka i svensk sjukvård på i huvudsak samma villkor som den offentliga. Av patienterna bör t.ex. samma avgifter tas ut vid besök hos privata vårdgivare anslutna till sjukförsäkringen som vid besök hos offentliga. Inom primärvården bör privata vårdcentraler, sjukhem, gruppbostäder och liknande som drivs på entreprenad åt landstingen bli ett vanligare inslag. Sjukvårdshuvudmännen kan också pröva om lediga lokaler i vårdcentraler kan hyras ut till privata vårdgivare. Få av dagens privatläkare är allmänläkare. Det hänger bl.a. samman med ersättningsreglerna från sjukförsäkringen. Dessa måste ändras i syfte att underlätta för privata allmänläkare att på samma sätt som vårdcentralernas läkare kunna fungera som husläkare. De privata specialistläkarna utgör ett värdefullt komplement till landstingens sjukvård. Den etableringskontroll för privatläkare som infördes med det s.k. Dagmar-beslutet måste upphävas. Etableringsfrihet skall gälla med rätt att ansluta sig till försäkringen. För de patienter som är permanent anslutna till en mottagning alltså de för vilka läkaren fungerar som husläkare skall, som tidigare nämnts, ersättning utgå med ett fast belopp . För övriga patienter bör ersättning utgå per prestation under förutsättning att de remitteras till specialistläkaren från husläkaren. Många privatpraktiserande sjukgymnaster har stora ekonomiska problem. Detta beror i många fall på att behandlingstaxorna länge har varit för låga. De räcker inte till för att täcka sjukgymnasternas omkostnader. Regeringen bör därför se över även behandlingstaxorna för de privatpraktiserande sjukgymnasterna. De privata vårdhemmen är viktiga komplement till den vård som bedrivs av landstingen. De är ofta små och hemtrevliga. Personalomsättningen är låg och småskaligheten ger möjlighet till personlig omvårdnad. Som ett led i den nu pågående avinstitutionaliseringen läggs enskilda sjuk- och vårdhem ned. Eftersom det finns ett stort behov av vård och omsorg är det fel att små, väl fungerande enskilda sjuk- och vårdhem tvingas upphöra. Regeringen bör ta erforderliga initiativ för att ta till vara den personella, organisatoriska och fysiska resurs som dessa hem representerar. Detta kan ske i samarbete med de enskilda vårdhemmens intresseorganisationer samt landstingsoch kommunförbunden. Bristen på sjukvårdspersonal och i synnerhet läkare är akut i delar av landet. Flera olika åtgärder krävs för att stimulera läkare att ta anställning eller öppna egen praktik i läkarglesa län. Studieskulden bör kunna nedskrivas vid tjänstgöring i läkarglesa län. Läkare som öppnar privat mottagning i sådana län bör få förhöjd ersättning från sjukförsäkringen. Möjligheter bör kunna erbjudas till regelbunden tjänstgöring vid universitetsinstitutioner eller större sjukhus. Att förlägga en större andel av läkarutbildningsplatserna till är en annan åtgärd som föreslagit. 1 årets budgetproposition går regeringen oss nu till mötes. På många håll i landet råder brist även på andra personalkategorier än läkare, särskilt sjuksköterskor. Detta är fallet trots en mycket kraftig personalökning under det senaste årtiondet och en betydande satsning på utbildning av vårdpersonal. En orsak synes vara att många är missnöjda med sjukvården som arbetsplats. Detta problem måste mötas genom en rad åtgärder där det kanske viktigaste är att göra enheterna inom sjukvården mer självstyrande. Men det handlar givetvis också om löner, marginalskatter, arbetstider, ersättning för arbete på obekväm arbetstid och belöning av goda prestationer. Sjuksköterskornas krav på bättre villkor är välgrundade, även efter de förbättringar som skett. Särskilda arbetsmiljöproblem möter inom hemsjukvården liksom inom den sociala . Dessa problem måste ägnas ökad uppmärksamhet. Det finns skäl att särskilt understryka betydelsen av att satsa mer på personalutveckling, t.ex. på vidareutbildning. Den är helt otillräcklig. Delvis betingas intresset hos läkare att bedriva fritidspraktik av en önskan att därigenom få ekonomiska möjligheter att delta i kurser och konferenser för vidareutbildning. Detta behov bör i långt större utsträckning kunna tillgodoses av den ordinarie arbetsgivaren. Genom den snabba tekniska utvecklingen ställs vi inför en rad nya frågor där ingen traditionell medicinsk etik finns. Man måste stå på en stabil kunskapsgrund för att kunna analysera de nya etiska frågorna, bedöma konsekvenserna av pågående forskning, formulera etiska värderingar och ta ställning till medicinsk teknologi från etisk synpunkt. En förstärkning av ämnet medicinsk etik behövs därför i utbildningen av vårdpersonal på alla nivåer. Sådan utbildning behöver också komma politiker och administrativ personal inom sjukvården till del. AIDS och cancer, transplantationer och kranskärlsoperationer figurerar ofta i massmedias rubriker. Direkt dödliga sjukdomar och dramatiska ingrepp låter naturligt nog tala om sig. Men det finns också en annan sorts sjukdomar som vi mera sällan hör något om. De brukar sammanfattas under beteckningen medicinska handikapp de grå sjukdomarna. De grå sjukdomarna är främst diabetes, reumatism, allergier och astmatiska sjukdomar, psoriasis och epilepsi. Hit hör också handikapp som är en följd av t.ex. stomioperationer. Vad som är gemensamt för alla dessa grupper är främst behovet av kontinuerlig kontakt med sjukvården, ofta under resten av livet. Trots att de ofta är betjänta av specialistkontakt, både då det gäller läkare och övrig vårdpersonal, tvingas de i alltför många fall att ta kontakt med en sjukvård som saknar närmare kunskap om deras handikapp. Därför måste de ha tillgång till en sjukhusklinik där man kan deras sjukdom och där man också har alla deras data. Vikten av kontinuitet måste kraftigt betonas. förslag att alla Mot. skall ha rätt att välja sin egen husläkare ger en god möjlighet att förverkliga Sf277 önskemålet om god kontinuitet. En husläkare kan vara specialist på något annat än allmänmedicin. Forskning är viktigt för huvuddelen av de "grå sjukdomarna. är sjukdomsorsakerna och även sjukdomarnas förlopp i många fall helt eller delvis okända. Det är därför viktigt att öka forskningen kring dessa sjukdomar. Mångå människor, inte minst de som lider av s.k. grå sjukdomar, är beroende av läkemedel för att klara sin livsföring. För att begränsa kostnaderna för dem som ofta behöver sjukvård och medicin finns ett högkostnadsskydd. Vid vissa sjukdomar kan man få läkemedel gratis. har tidigare framfört krav på att dessa förmåner bör förbättras, bl.a. att kostnaderna för sjukresor bör räknas in i högkostnadsskyddet och att högkostnadsskyddet bör inträda efter ett färre antal klipp. Regeringen aviserar i budgetpropositionen en proposition om en ändring av de nuvarande reglerna för läkemedelsrabatter. Förändringarna skulle bl.a. innebära en reformering av högkostnadsskyddet och ett slopande av kostnadsfria läkemedel. Detta skulle t.ex. drabba diabetiker. Vi vill redan nu framföra några principiella synpunkter på dessa förslag. fastlades principen att staten skulle stå för hela behandlingskostnaden vid tillförsel av substanser som kroppen normalt producerar. Exempel på sådana substanser är tillväxthormon och insulin. Denna princip bör upprätthållas. Därför är de signaler regeringen nu ger ett steg i fel riktning. Den av regeringen aviserade finansieringsmodellen innebär att förbättringar av högkostnadsskyddet och handikappersättningen skall finansieras genom neddragningar av andra förmåner som också riktar sig till människor med höga kostnader p.g.a. sin sjukdom. Detta strider direkt mot den principiella ståndpunkt som socialdemokraterna hävdade i valrörelsen, att man i handikappolitiken inte får ställa grupp mot grupp. Vi kommer att kritiskt granska förslag i denna fråga. har sjukvårdens krav mötts främst med resurstillskott. Sjukvården har inte bara vuxit i takt med BNP utan betydligt snabbare. Sjukvårdens kostnader motsvarade omkring 1960 av BNP för att vara uppe i . Andelen har varit i stort sett oförändrad. Till detta skall läggas olika sjukdomsrelaterade ersättningar såsom sjukpenning, arbetsskadeersättning och förtidspension motsvarande av BNP. har slagit huvudet i skattetaket. Skattetrycket bör inte ytterligare höjas. Det innebär att utrymme för tillskott till prioriterade ändamål måste 5 skapas genom omprioriteringar och tillväxt. Sjukvården är ett sådant prio- Mot. Med den ekonomiska tillväxt som antas t.ex. i den senaste Sf277 långtidsutredningen, dvs. , bör sjukvårdshuvudmännen tillföras resurser i takt med tillväxten. Detta är nödvändigt för att såväl klara nya behov och nya sjukdomar som förbättra möjligheterna att behålla och rekrytera personal. Med en svagare ekonomisk tillväxt måste sjukvårdens behov tillgodoses genom omprioriteringar från andra områden. Sjukvården finansieras till helt övervägande delen, , av skatter. Sjukförsäkringen svarar för och patienterna genom avgifter för resten. Landstingen är helt dominerande huvudman för sjukvården. Medel från sjukförsäkringen och statens budget tillförs landstingen i princip med utgångspunkt från befolkningsunderlaget. Sjukvårdens finansiering utgör ett brokigt och komplicerat lapptäcke. En rad finansieringskällor används och dessutom förhandlingar mellan olika huvudmän för överföring av ersättningar. Det är angeläget att sjukvårdens finansieringssystem förenklas och görs mer enhetligt som det utformas så att ett effektivt resursutnyttjande befrämjas. Frågan bör bli föremål för en statlig utredning. Utgångspunkten bör liksom vara att sjukvården huvudsakligen finansieras enligt ett slags försäkringsprincip, dvs. genom att alla med skatter eller försäkringsavgifter betalar sjukvården och att sjukvård gratis eller till en låg kostnad ges till den som behöver vård. Den enskilde vårdtagaren skall på lika villkor kunna välja offentliga eller privata vårdgivare, som är anslutna till finansieringssystemet. Helt privata alternativ, som bygger på privat finansiering (t.ex. från företag eller enskilda försäkringar) måste givetvis vara tillåtna som komplement men kommer alltid att vara tillgängliga bara för ett fåtal. I huvudsak måste sjukvården organiseras så att den är tillgänglig för alla och ger människor betydande frihet att själva välja vårdgivare. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande överföring av resurser från sjukpenningförsäkringen till sjukvården, [att hos regeringen begär förslag om införande av ett husläkarsystem enligt de riktlinjer som framförs i motionen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående utbildningsinsatser för att trygga tillgången på allmänläkare1] [att beslutar att för /90 anslå 200 milj.kr. för insatser mot köerna till gråstarr-, höftleds- och kranskärlsoperationer samt strålbehandling av cancerpatienter,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att de till Dagmar-systemet knutna etableringsrestriktionerna bör avvecklas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som 16 i motionen anförs angående ersättningarna till privatpraktiserande Mot. 1988/89 sjukgymnaster, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att hindra nedläggningen av enskilda sjuk- och vårdhem1] [att hos regeringen begär förslag till i motionen angivna åtgärder för att stimulera rekrytering av läkare och annan sjukvårdspersonal i bristområden,1] 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående en ändring av nuvarande regler för läkemedelsrabatter, 5. att hos regeringen begär en offentlig utredning av sjukvårdens framtida finansiering, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående sjukvårdens framtida resurser. () () () K ari-Göran Biörsmark (fp) () () () fp) fp) fp) fp) fp) 1 1988/89:So458