mot · GC02Fi213 · 1989-01-25 00:00:00 — Slopad moms på basmat är därför en fördelningspolitiskt viktig reform som dessutom stimulerar till sundare kostvanor. I stället föreslår vi höjd moms på övriga varor som i allmänhet är lättare att skära ner sin konsumtion av än maten. Slopad moms på svensk basmat är också ett led i de grönas politik för ett moderniserat jordbruk utan jordbruksgifter och konstgödsel. Den slopade momsen på svensk basmat tas upp i en separat motion. de grönas familjepolitik grundar sig på följande värderingar: barnfamiljerna skall ges ökad valfrihet de lägst avlönade barnfamiljerna skall få en bättre ekonomisk situation. Våra familjepolitiska reformer bygger på partiets skattepolitiska krav på höjt grundavdrag (s.k. skattefri zon) till . De familjepolitiska reformerna består av tre huvuddelar: Föräldraförsäkringen utökas under den nuvarande mandatperioden till . Under /90 sker den forsta utökningen med full betalning och rätt att vara barnledig , med garantibelopp eller lön som dagbarnvårdare för eget eller egna barn, gärna också andras. Principen skall vara att mamman och pappan skall dela lika på föräldraförsäkringsledigheten. För dem som så önskar skall det vara möjligt att i stället ta ut en del av föräldraledigheten i form av deltidsledighet till dess barnet fyllt . 5.2.2 Rätt att bli dagbarnvårdare åt eget barn de gröna kräver att förälder skall ha rätt att bli dagbarnvårdare även åt eget barn. Principen skall vara att förälder som anställs som dagbarnvårdare åt eget barn skall ges samma villkor som en vanlig dagbarnvårdare i familjedaghem: samma grundlön, kostnadsersättning, sociala förmåner inkl. ATP, utbildning etc. Dagbarnvårdare åt eget barn skall precis som föräldrar som har vanlig familjedaghemsplats betala daghemsavgift. de gröna föreslår att ett bastillägg ersätter nuvarande bostadsbidrag för barnfamiljer. Tanken är att öka valfriheten för människor att bosätta sig var de vill. I glesbygd kan bostadskostnaden vara liten men å andra sidan kan transportbehovet vara betydligt större än i storstad. Alla som får bostadsbidrag och även vissa andra barnfamiljer kommer att få ökat ekonomiskt stöd med vårt bastillägg. För dem som redan nu får högsta möjliga bostadsbidrag blir ökningen liten. Bostadskostnaderna är mycket höga. vet byggföretagen att de inte behöver dämpa kostnadsökningarna, samhället betalar en stor del av ökningen. När bostadsbidraget ersatts med bastillägg ökar människors valfrihet att själva avgöra vad pengarna ska användas till. Detta bör rimligen leda till en press nedåt på bygg- och boendekostnader. Bastillägget beräknas enligt formeln: Bastillägg = 2 100+ 480X antal barn (max 3) (0,20X hushållets månadsinkomst) Begränsningen till 3 barn i formeln är samma som för nuvarande bostadsbidrag. De som har fler barn har i stället kompenserats genom en extra höjning av flerbarnstillägget i barnbidraget. Pensionärer i dagens lever på mycket olika villkor. Många pensionärer med full ATP har det mycket gott ställt och måste liksom många bättre ställda barnfamiljer och vuxna utan barn räkna med att ta på sig en ekonomisk uppoffring för att rädda miljön och minska slöseriet med naturresurser. Pensionärer som bara har folkpension eller folkpension med låg ATP bör hållas skadeslösa för de ökade energikostnader, m. m. som förslag innebär. Allra sämst har de s. k. undantagandepensionärerna som inte får något pensionstillskott. Dessa pensionärer måste få en ekonomisk förbättring. Konkret föreslår följande åtgärder som rör pensionärernas ekonomi: 5.5.1 Justerat basbelopp och höjt pensionstillskott De höjda skatter på energi, m. m. som föreslår skulle med nuvarande beräkningsregler för basbelopp påverka basbeloppet men bör inte göra det, för annars får alla pensionärer automatiskt kompensation i form av högre basbelopp och därmed högre folkpension och ATP. Endast pensionärer med bara folkpension eller med endast låg ATP bör kompenseras. Vi föreslår att pensionstillskottet höjs från 0,48 till 0,50 gånger basbeloppet för ensamstående och motsvarande för gifta pensionärer. 5.3.2 Pensionstillskott till undantagandepensionärerna Undantagandepensionärerna föreslås få samma villkor som övriga folkpensionärer, dvs. rätt till pensionstillskott. 5.3.3 Avgiftsfria året tillbaka de gröna kräver att pensionärerna återfår sitt avgiftsfria år på sjukhus som en riksdagsmajoritet just har tagit ifrån dem. Kulturen behöver utrymme. De kommersiella krafterna lägger beslag på en stor del av människors tid och energi. I ett sådant samhälle kommer kulturen i kläm. Ett samhälle som vill överleva och tänka långsiktigt måste bejaka och uppmuntra människors fantasi och inlevelseförmåga. de gröna vill stärka kulturens ställning. 6.1 Satsa på kulturen de gröna vill på flera områden förbättra kulturens villkor. Exempel på verksamheter som bör få höjt anslag är Förbättrade förutsättningar för fria grupper Bevarad standard för de nationella institutionerna Stöd till svensk skönlitteratur /90 avsätter vi ytterligare 200 milj. kr. 6.2 Stöd till kvalitet i televisionen Svensk television riskerar att förvandlas från kultur till kommers. de gröna vill stödja en god programverksamhet i den nationella televisionen och säger bestämt nej till reklamfinansiering. Vi föreslår att får ett kraftigt resurstillskott för att kunna förbättra programkvaliteten och att detta finansieras genom en höjning av TV-licensen. I ett läge där en stor del av världens befolkning svälter är det omoraliskt att som satsa på att med lock och pock förmå svenska folket att konsumera ännu mer. de gröna vill införa köpfrid, dvs. ingen skall mot sin vilja tvingas att ta emot reklambudskap. de gröna har lämnat in en speciell motion om köpfrid. Som ett första steg föreslår vi en fördubbling av reklamskatten. Det är också viktigt att reklam i TV-sändningar från utlandet beskattas, t. ex. genom en skatt på reklamsändningar i kabelnäten och en punktskatt på parabolantenner. de gröna arbetar för att minska sårbarheten i samhället, minska transportberoendet coh skapa möjligheter för att bygga upp ett småskaligt näringsliv. Detta förutsätter att politiska beslut tas, som gynnar en överlevnad av hela landet. En långsiktigt hållbar regionalpolitik kan inte byggas på punktstöd och krispaket. Förhållandet med stöd och bidrag från staten till glesbygd och svaga regioner borde genomgå en principiell omprövning. Man kan gott säga att vi fört och för en kolonialliknande utsugningspolitik mot många regioner i landet. Råvaror och naturresurser i glesbygd och svaga regioner ses som nationella tillgångar, som självklart ska komma hela landet till godo. Men av de vinster och det välstånd dessa tillgångar ger kommer endast en liten del tillbaka i form av bidrag, stöd och nationella allmosor. Det är både orättvist och förnedrande. Vattenkraftens vinster och motsvarande skatteintäkter bör återföras till de producerande regionerna. Vi stödjer landshövding förslag om att av den extra skatten på äldre vattenkraftverk ska återföras till de regioner där kraftproduktionen sker. Detta ska ses som ett första steg till en mer rättvis regionalpolitik. de gröna föreslår en rad olika reformer, som innebär att medel och möjligheter styrs till svaga regioner. Det sker både genom förslag som direkt gynnar hushåll och genom förslag som gynnar näringslivet. 7.1 Sänkta arbetsgivaravgifter i giesa regioner För att göra det gynnsammare att starta och driva företag i , , på och i de delar av Bergslagen som inte redan har hög sysselsättning, vill vi sänka arbetsgivaravgiften i dessa områden med en fjärdedel, dvs. Staten övertar ansvaret för att betala motsvarande del av de olika försäkringspremier, som ingår i arbetsgivaravgiften. Vi räknar med att de pengar som företagen sparar på de sänkta arbetsgivaravgifterna även kommer till nytta på olika sätt för dem som arbetar i företagen, bl. a. genom att man får råd till bättre utbildning och utrustning och till att betala löner, som gör det lättare att få och behålla duktiga medarbetare. De nuvarande stödområdena A, B och C ingår i de områden, där vi vill sänka arbetsgivaravgiften, men även de orter längs där stora delar av skogsindustrierna och andra processindustrier ligger. De kompenseras därigenom helt eller delvis för de höjda energiskatter och miljöavgifter som de måste betala till dess de har ställt om till miljövänligare och energieffektivare teknik. 7.2 Närfonder byggs upp de gröna vill att det i varje kommun startas en näringslivsfond (närfond). Närfonderna skall underlätta uppbyggnaden av ett lokalt småskaligt näringsliv genom rådgivning, lågräntelån och förmedling av riskkapital osv. De ska också på samma sätt kunna hjälpa anställda att ta över ägandet av företag man arbetar i när det ska säljas. Förslaget belastar inte statsbudgeten. Vi vill avveckla de regionala löntagarfonderna och föra över en del av deras medel (som uppgår till mer än 16 000 milj. 1 avvaktan på att löntagarfonderna avvecklas bör en del av vinstdelningsskatten användas för statens medverkan i finansieringen av närfonderna och likaså vid behov i den långsiktiga finansieringen. Vi kräver att avgiften på konstkväve och bekämpningsmedel höjs kraftigt och förs tillbaka till jordbruket främst i form av arealbidrag. Det beräknas ge ca 3000 milj. kr. Arealbidrag innebär att bonden får ett fast bidrag för varje hektar som odlas. Reformen innebär dels att biologiskt jordbruk stimuleras, dels att pengar överförs från de stora spannmålsodlarna med ett intensivt jordbruk till jordbruk med lägre intensitet. I praktiken innebär detta att jordbruken i stödområdena får ökat stöd. Ett bastillägg ersätter nuvarande bostadsbidrag för barnfamiljer. Detta innebär att bostadskostnaden inte räknas in i underlaget utan att det endast är hushållens inkomst och antalet barn som avgör storleken på stödet. Detta leder till att hushåll i glesbygden, som ofta har betydligt lägre bostadskostnader än storstäderna, får lika stort bastillägg som hushåll i storstäder, om inkomsten och antalet barn är lika. Alla barnfamiljer som får bostadsbidrag får med vårt bastillägg ett ökat stöd. Bastillägget ger barnfamiljer ökade ekonomiska möjligheter att bo i hela och gör det lättare för dem som bor i områden med höga hyror att flytta till mindre heta områden. Våra krav på höjda skatter på bensin och diesel och höjd kilometerskatt leder till att de som bor i glesbygd bör få kompensation. För detta har 1000 milj. kr. reserverats i vår budget. 7.5 Hela ska leva Vi reserverar 200 milj. kr. för att skapa ekonomiska möjligheter att ta vara på och genomföra idéer och förslag, som blivit aktuella i samband med ska leva. Jordbruksnäringen i befinner sig i ett svårt läge. Jordbruket har drivits in i en utveckling där man blivit beroende av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Det intensiva jordbruk som bedrivs i vårt land orsakar svåra miljöproblem. Kvantitet har prioriterats framför kvalitet. I produceras det mer mat än vi orkar äta upp. Vete måste säljas på världsmarknaden till priser som är mycket lägre än produktionskostnaderna. Dessa exportförluster kostar mycket både för bönder och konsumenter. de gröna anser att jordbruket i behövs för att trygga behovet av baslivsmedel. Jordens resurser är begränsade och bör utnyttja sina möjligheter att försörja sin befolkning med mat. Jordbruket behövs också för försörjningstryggheten särskilt i kristider. är inte självförsörjande på baslivsmedel eftersom jordbruket kräver import av olja (bl. a. för att tillverka handelsgödsel), kemiska bekämpningsmedel och proteinkraftfoder. Problemen med negativ miljöpåverkan, överskott och sårbarhet hör ihop. Dessa problem kan lösas genom att intensiteten i jordbruket sänks. I stället för att dumpa ett överskott på världsmarknaden borde intensiteten i jordbruket minskas dvs. bönderna borde använda mindre handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Det finns ingen anledning att riskera miljö och människors hälsa för att producera mat som vi inte orkar äta upp. Vi föreslår att handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel beläggs med höga avgifter. För handelsgödsel föreslår vi i ett första steg en avgift på på priset räknat på kvävemängden och bedömer att det skall minska användningen med . Avgifterna måste, , återföras till jordbruksnäringen. Den större delen återförs som arealbidrag och en mindre del som tillfälligt räntestöd till bönder som får problem vid omställningen och som stöd till bönder som väljer att gå över till alternativ odling (odling utan lättlösliga salter och kemiska bekämpningsmedel). De som redan har gjort omläggning skall också få detta stöd enligt tidigare beslut. Några pengar har ännu inte betalats ut. Arealbidraget bör beräknas med hänsyn till gårdens storlek och var i den ligger och kan göras olika stort för olika grödor. Arealbidrag innebär att bönderna får betalt för den areal de odlar (per hektar). Bönderna kommer alltså att få sina inkomster dels från försäljning av jordbruksprodukter och dels från arealbidrag. Den minskade intensiteten i jordbruksodlingen kommer att minska statens utgifter för exporten av vete, men minskningen hinner inte påverka statsbudgeten det kommande budgetåret. de gröna kräver också: Förbättrad rådgivning vid lantbruksnämnderna i alternativ odling och jordbrukets miljöpåverkan. Omprioritering av forskningspengar så att mer satsas på långsiktig biologisk forskning och alternativ odling. de gröna vill med lagar och ekonomiska styrmedel genomdriva och underlätta att företagen anpassar sig till miljökraven främja lokalt, småskaligt, miljövänligt och resurssnålt företagande genomdriva och underlätta en snabb kärnkraftsavveckling. Företagens utsläpp och resursförbrukning måste minskas radikalt genom att gällande miljölagar och gränsvärden tillämpas strikt och skärps efter behov bl. a. för att stoppa utsläpp av miljöfarliga ämnen över gällande gränsvärden genom att skatter på utsläpp under gällande gränsvärden införs och skattena höjs på energiförbrukning och drivmedel samt genom att kilometerskatten höjs genom att rådgivnings- och övervakningsresurserna hos och länsstyrelsernas naturvårdsenheter ökas genom att anslagen till miljö- och energiteknisk forskning ökas genom att staten anslår medel till en industriomställningsfond, som ska främja foretagsinvesteringar i ny miljövänlig och energi- och resurssnål teknik. med omställningsproblem kan få bidrag. de gröna vill främja lokalt småskaligt, miljövänligt och genom att uppmuntra kommunerna att inrätta närfonder som ska ge råd och förmedla kunskap och resurser, bl. a. finansiering, till lokala företag som är varsamma med människor och natur. Staten tillför mer än 10 000 milj. kr. i grundkapital från löntagarfonderna, som vi vill avveckla; eller för över nya inbetalningar av vinstdelningsskatt från de regionala löntagarfonderna till närfondema genom att sänka arbetsgivaravgifterna kraftigt i glesbygd, bl. a. för att få dit fler företag, göra återvinning och reparationer lönsammare än och gynna hantverket. 8.3 Omställning och förnyelse av näringslivet de gröna kräver att kärnkraften avvecklas under högst utan att nya kol- eller oljeeldade kraftverk byggs. För att påskynda och underlätta den nödvändiga omställningen av industrins och hushållens energiförsörjning och en kraftigt minskad användning av kol och olja som bränsle, vill vi satsa på investeringar i ny energiteknik, bl. a. i form av räntesubventioner. Kärnkraftsavvecklingen kommer att medföra en kraftig ökning av efterfrågan på nya värmekällor och installation av dessa. Miljövänliga och energisnåla utrustningar för energigenerering, tillverkning, husuppvärmning och hushållsarbete får äntligen ett genombrott i . Svensk verkstadsindustri har här en unik chans även till en växande utlandsmarknad och kommer att behöva mer folk. Isolerings- och installationsfirmor får en blomstrande marknad, vilket också betyder fler jobb. Det kommer att bli positiva effekter även inom andra branscher. och dess invånare skall skyddas från krig och dess följder. Detta fordrar insatser och omtanke inom alla samhällsområden. Den militära delen (krigsmakten) utgör endast en del av vårt totalförsvar. de gröna förespråkar en säkerhetspolitik, som minskar behovet av militär makt både inom och utom landet. och tycks nu också intresserade av en sådan utveckling för att minska den militära rustningen, även om de ännu bara talat om de allra första stegen. Den säkerhetspolitik vi vill driva kräver en helhetssyn i riskbedömningen och åtgärder. Den måste utgå från nya riskbedömningar. Den kommer att leda till mycket bredare åtgärder än både inom och utom landet för att minska sårbarhet för ekonomiska, politiska och militära påtryckningar, hot och våld. Dagens svenska samhälle är mycket sårbart. De stora systemen för elström, värme, vatten, livsmedel osv. kan slås ut av mycket små insatser, om de är rätt placerade. Beroendet av importerade drivmedel och andra importerade varor gör oss känsliga för ekonomisk utpressning. Hot mot våra kärnkraftverk och avfallslager kan bli mycket svåra att hantera. Vi tror inte det är förnuftigt att söka kompensera detta med ökade militära investeringar. Det är definitivt bättre att minska sårbarheten och därmed behovet av militära rustningar. Minskningar i militära rustningar blir i sin tur förtroendeskapande mellan länder och kan medverka till att de vågar börja nedrusta, så att rustningsspiralen vänds nedåt. För det internationella arbetet tror vi att man borde satsa starkt på områden som freds- och konfliktforskning och även söka öppna för freds- och försvarssamarbete i liksom för kärnvapenfria zoner och korridorer. Naturligtvis skall inte en omfördelning från militärt försvar till civilt försvar ske så snabbt, att det uppstår osäkerhet i omvärlden om vår försvarsförmåga. Den svenska krigsmakten skall anpassas till behovet av ett avskräckande gränsförsvar ett gränsförsvar över hela ytan. Detta innebär försvar av hamnar, flygplatser, möjliga luftlandsättningsområden och känsliga civila anläggningar, med styrkor, som kan mobiliseras med någon timmes varsel (motsv. Däremot kan det starkt ifrågasättas om vi har behov av armébrigader för stora fältslag mot en fientlig styrka, som brutit igenom vårt gränsförsvar och etablerat sig . Arméns organisation utreds nu och vi avvaktar därför med några större budgetförändringar för armén . Gränsförsvaret behöver naturligtvis flyg, men det är enligt vår mening fel att lägga så mycket som 50000 milj. kr. eller 2300 milj. kr. Vi föreslår att man nu stoppar och snabbt utreder om gjorda investeringar kan räddas inom ett billigare projekt eller om JAS helt skall utgå. bör man på nytt pröva att som ersättning utveckla robotsystem, baserade på terrängfordon och fartyg, för att stärka gränsförsvaret. Man skall då syfta till defensiva system med kortare räckvidd än attackflyget. Vår krigsmakt skall ej på något sätt kunna upplevas som ett hot av något annat land. Besparingen inom beräknas ge 1 500 milj. kr. Marinen bör tilldelas ytterligare 200 milj. kr. för ubåtsskydd, främst ordentliga bevakningslinjer i skärgården. Den civila försvarssidan inom försvarsdepartementets område bör tillföras ytterligare 400 milj. kr. (ÖCB och ) för utökad beredskap vad gäller vatten och värme, livsmedel, sjukvårdsmateriel, befolkningsskydd, skyddsrum och hemskyddsverksamhet. Vi vill reservera 500 milj. kr. för åtgärder inom landsbygdsutveckling som är av högt säkerhetspolitiskt värde (t. ex. lokal livsmedelsförädling, system med s. k. kärngårdar, skärgårdsbruk). Sammantaget föreslår vi således att försvarets militära del minskas med 1 300 milj. kr. som civila försvarsåtgärder tilldelas ytterligare 900 milj. kr. Till detta kommer åtgärder som vi föreslår inom andra områden, bl. a. energiförsörjning och regionalpolitik. 10 de grönas förslag till ändringar i statsbudgeten 1989/90 Hur de grönas förslag till statsbudget påverkar statens ekonomi redovisas här i form av ändringar för staten av vissa av inkomsterna och utgifterna i förra årets statsbudget. Våra förslag är uppdelade i ändringar som förbättrar miljön, ändringar som förbättrar fördelningspolitiken och övriga större ändringar i miljarder kronor. Inkomstökningar och utgiftsminskningar Utgiftsökningar och inkomstminskningar Avgifter på konstgödsel och be Arealbidrag och stöd till biologisk Höjd energiskatt, exkl drivm. Minskade anslag till vägar4 varav till nya vägar Ökat anslag väg. Bidrag t. skydd för regnskogar Bidrag t. ny internat. Höjda punktskatter, bl. a. på tobak 2.6 och sprit Utökad föräldraförsäkring10 Dagbarnvårdarlön för egna barn11 Skattefri zon och ny skatteskala12 Bastillägg12 Pensionärer Slopad moms på basmat Summa 3.5 1.1 1.4 8.0 Höjd reklamskatt Minskade bostadssubventioner Minskade anslag t. militärt forsvar övriga departement* i vården 5.0 Civilförsvarsr. och minskad sårbarhet 0.7 960 milj. kr. varav 400 för beredskapsarbeten och 560 p.g.a. minskade väntetider för flyktingar. -40 milj. kr. Kommentarer till våra ändringsförslag Avgifterna på konstgödsel och bekämpningsmedel återföres i sin helhet till jordbruket i form av arealbidrag för odlad mark och stöd till biologisk odling. Höjda drivmedelsskatter omfattar bensin, flygbensin och dieselolja för motorfordon, delvis i form av ökad kilometerskatt. Förpackningsskatt, en engångsskatt på burkar av aluminium och på flaskor av PVC. I minskat anslag till vägar ingår en ökning av anslaget till reparation av vägar med 200 milj. kr. Slopat anslag till bärighetshöjande åtgärder. Miljöanslagen innefattar bl. 1 500 milj. kr. till köp av svenska uroch naturskogar samt 100 milj. kr. vardera för sanering av radonhus och hus som har skadats av fukt och mögel. Ökade järnvägssatsningar i form av nyinvesteringar i stomnätet (1 500 milj. ), riktat bidrag till länsjärnvägar (625 milj. kr. 89/90, medför en budgetökning på 300 milj. ), ökade köp av persontrafik, lågprissatsningar m.m. (500 milj. ), ökat utvecklingsstöd till godstrafiken (200 milj. Övrig miljövänlig kollektivtrafik: Nytt bidrag till investeringar i eldriven kollektivtrafik (500 milj. ), ökade bidrag till anläggande av cykelvägar (200 milj. ), forskning och utveckling av miljövänligare trafik (100 milj. Sänkta arbetsgivaravgifter med en fjärdedel, dvs. i hela , , delar av , och samt hela . Utökad föräldraförsäkring från nuvarande lönekompensation (och rätt till dagbarn vårdarlön för vård av eget barn eller garantibelopp upp till tolv månaders ledighet för vardera föräldern). Helårskostnaden beräknas till . Dagbamvårdarlön: för egna barn beräknas helårskostnaden till . Skattefri zon och ny skatteskala räknad som halv årskostnad eftersom omläggning av skatt och bastillägg föreslås ske 1/1-90. 11 Hur påverkas samhällsekonomin av de grönas budgetförslag och ekonomiska politik 11.1 Ny inriktning och nya mål I detta kapitel redogör vi för hur de grönas ekonomiska politik och förslag till ändringar i regeringens statsverksproposition kan väntas påverka samhällsekonomin i både om den genomförs helt. Vi visar vilka följder vi räknar med om den ekonomiska politiken inriktas mot de solidaritets- och kvalitetsmål som vi har satt upp: ett samhälle byggt innanför de ekologiska ramarna, dvs. vad natur, människor och djur mår bra av , solidaritet med människor även i andra delar av världen, och med kommande generationer, meningsfullt arbete åt alla efter behov, förmåga och vilja. För att uppnå dessa mål krävs långtgående förändringar i den svenska samhällsekonomin. Den ändrade inriktningen innebär bl.a.: att miljö- och naturresursfrågorna får utgöra grunden för politiken, att fördelningspolitiken skärps, att omsorgen om sjuka och gamla får betydligt större utrymme, att alla människor ges möjligheter att välja barnomsorg, skola, vård, militär- eller annan samhällstjänst, pensionsålder, och arbetstid och annat som påverkar livsstilen. De förslag som redovisas i denna motion gäller i första hand förändringar i regeringens budgetförslag, dvs.