ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02A12 · 1989-05-10 00:00:00 — 1988/89: A12 av m. fl. med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringsproposition) I bilaga 9, föreslås särskilda regionalpolitiska insatser m.m. i . Det är bra, men det behövs också regionalpolitiska satsningar i andra delar av om vi skall få regional balans. De som flyttar tillhör vaije utflyttningsregions viktigaste framtidsresurser - utbildningshungriga och aktiva ungdomar samt småbarnsfamiljer och gör man ingenting åt detta kommer det att få ödesdigra konsekvenser för ett flertal kommuner. Att som regeringen lita till att de fria marknadskrafterna skall återuppta sin verksamhet och investera i dessa kommuner är ett stort misstag. Det är de fria marknadskrafterna som har skapat problemen som kommunerna brottas med. Den kapitalistiska marknaden gynnar kortsiktiga och finansiella placeringar, spektakulära investeringar samt satsningar på de delar av produktionskedjan som ger de största kortsiktiga vinsterna. De gamla brukens policy att överge de traditionella bruksregionema är kanske de viktigaste exemplen på detta. är ett land med stora regionala skillnader. De institutionella och infrastrukturella skillnaderna kan inte utjämnas eller minskas bara genom en koncentration av regionalpolitiken till företagsstimulanser eller glesbygdshjälp. Vpk anser att det nu är dags att på allvar ta itu med de regionalpolitiska frågorna. Det krävs bl. a. följande: omfattande satsningar på infrastruktur, dvs. kommunikationer, transporter, tele, post, skola, vård, omsorg, styrning av investeringarna, decentraliserade samhällsfinansierade högskolor, forskning och utveckling, satsningar på jobb för kvinnor och ungdomar, satsningar på kulturen, vuxenutbildning. Allt på temat: flytta kapital, kunskap, information och arbetsplatser istället för människor. Även skulle genom ett ökat ansvarstagande för samhällsekonomin kunna få betydelse för utsatta regioner. Samhällsföretag, löntagarfonder etc bör ges möjligheter att på ett mera långsiktigt och samhällsekonomiskt riktigt sätt medverka i den regionalpolitiska utvecklingen. För att åstadkomma detta bör en satsning göras på 1000 milj. kr. för de utsatta regionerna. 1 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om regionalpolitiska satsningar. 1988/89 A12 (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02A15 · 1989-05-10 00:00:00 — 1988/89: Al 5 av av () med anledning av revisorers förs. 1988/89:26 om utvärdering av glesbygdsstödet de gröna har tagit del av revisorers förslag om hur glesbygdsstödet har utvärderats och hur denna utvärdering kan förbättras för att bli mer ändamålsenlig. Vi ansluter oss till revisorernas resultat angående glesbygdsstödets utvärdering och instämmer i att utvärderingen bör följas upp effektivare efter riktlinjer som utarbetas av en expertgrupp. Datorstödet bör utvecklas och samordnas och det kompetenshöjande stödet förstärkas. Vi vill dock göra ett tillägg: förutom datorer behövs människor för direkta kontakter både när ansökan kommit in och när bidraget använts för sitt syfte och skall utvärderas. 1 enlighet med detta yrkar jag att som sin mening ger regeringen till känna att bör utreda hur personliga resurser på bästa sätt kan komplettera den datorstödda utvärderingen.
mot · GC02Bo14 · 1989-05-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bol4 av m. fl. med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) I kompletteringspropositionen föreslår regeringen att en produktionskostnadsprövning återinförs vid nybyggnad av låntagarbyggda egnahem som får statliga bostadslån. Prövningen avskaffades så sent som . Erfarenheterna av försöken att med administrativa regleringar pressa ned byggkostnader är dåliga. Enligt uppfattning är ytterligare steg på denna väg dömda att misslyckas. Vår allmänna syn på kostnadsprövningen behandlades i vår partimotion om bostadspolitiken. Vi föreslår nu att regeringens proposition i denna del avslås. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår proposition 1988/89:150 i berörd del. () () 1 1988/89.
mot · GC02Fi100 · 1989-05-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fil00 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av Med hänvisning till vad vi anfört i motion l988/89:Fi64 med anledning av regeringens kompletteringsproposition hemställs att avslår propositionens förslag om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av .
mot · GC02Fi101 · 1989-05-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fil01 av och (båda m) med anledning av prop. 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av Enligt regeringens proposition föreslås en generell höjning av arbetsgivaravgiften i hela landet. Därutöver föreslås en ytterligare förhöjd aretsgivaravgift i . Den totala höjningen av arbetsgivaravgifterna i skulle då bli . och landstingskommunal verksamhet föreslås undantagna från den extra höjningen. Detta innebär att kooperativt bedriven verksamhet inom barnomsorg, sjukvård, socialvård, undervisning osv. beläggs med en extra straffskatt, trots att verksamheten i allt väsentligt bekostas med kommunala medel. Härigenom missgynnas kooperativ och ideell verksamhet i förhållande till den kommunala. I har rått en bred enighet kring värdet av kooperativa och andra ideella insatser i samhällsarbetet. Detta utgör ytterligare ett exempel på hur illa genomtänkt regeringens förslag om höjda arbetsgivaravgifter är. att avslår proposition 1988/89:151.
mot · GC02Fi104 · 1989-05-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fil04 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av I propositionen föreslår regeringen vissa ytterligare åtstramningsåtgärder. Förslaget innehåller en höjning av den allmänna löneavgiften , i dock . Vi delar regeringens uppfattning om att en åtstramning nu erfordras för att dämpa kostnadsökningarna i en hårt ansträngd ekonomi. Den föreslagna höjningen av löneavgifterna beräknas kosta de fria trossamfunden milj. kr./år, den extra höjningen i ca. 1 milj. kr./år. De ökade kostnaderna kan jämföras med det statliga verksamhetsbidraget till de fria samfundens församlingar, som 1988/89 utgör 36 milj. kr. En höjning av löneavgiften skulle innebära att en tredjedel av bidraget äts upp. De ideella organisationerna, inkl. de fria trossamfunden, har en bekymmersam ekonomi och saknar möjlighet att kompensera sig genom höjda varu- eller tjänstepriser. kan därför förslaget till höjda löneavgifter skapa problem. Detta trots att åtstramningen kommer att gynnsamt påverka de ekonomiska förutsättningarna för de ideella organisationerna och de fria trossamfunden. Vi har förståelse för de problem som uppstår om en mängd undantag skall göras från den föreslagna löneavgiftshöjningen. Vi noterar dock att undantagits från den extra höjningen i . De ideella organisationerna inkl. de fria trossamfunden får årliga statsbidrag. Detta öppnar möjligheterna till kompensation genom statsbidragssystemet. Regeringen bör överväga formerna för en sådan kompensation. Denna kan lämpligen ske under löpande budgetår, eller i anslutning till att statsbidragen fastställs för nästkommande budgetår. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att kompensera de fria trossamfunden för en höjning av den allmänna löneavgiften.
mot · GC02Fi65 · 1989-05-08 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi65 med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till Mot. slutlig reglering av statsbudgeten för /89 1989/90, m.m. (kompletteringspropositionen) Fi65-72 kommunisterna har föreslagit att barnbidraget ska höjas till en nivå som motsvarar av basbeloppet. innebär det en höjning med per barn och år. Regeringen har föreslagit en höjning med per barn och år, för att på så sätt kompensera barnfamiljerna för de åtstramningar som andra i propositionen föreslagna åtgärder innebär. Vpk anser att höjningen är otillräcklig, dels med tanke på de i den föreliggande propositionen föreslagna åtgärderna men också med tanke på de ytterligare åtgärder som aviserats. De föreslagna åtgärderna är i sig ett bra exempel på just den ständiga urholkning av barnbidraget som motiverar att bidraget ska utgå i procent av basbeloppet, som vpk föreslagit i en tidigare motion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att barnbidraget skall utgå av basbeloppet, 2. att till Allmänna barnbidrag för /90 anvisar ett med 2 förhöjt förslagsanslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02Fi66 · 1989-05-08 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi66 med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) Folkpensionsavgiften som utgör av avgiftsunderlaget föreslås sänkt . Skälen till den föreslagna sänkningen är att skapa utrymme för motsatt höjning av ATP-avgiften och att utgifterna för folkpensioneringen minskar i takt med utvecklingen av ATP-systemet. Enligt beräkningar kommer det bara att finnas behov av en folkpensionsavgift på för att uppehålla oförändrad andel finansierad över statsbudgeten. Vpk tillstyrker förslaget om höjning av ATP-avgiften för att trygga finansieringen av ATP-systemet . Men vi delar inte uppfattningen att folkpensionsavgiften skall sänkas med motsvarande belopp. Beräkningarna av folkpensionsavgiftens storlek under utgår från att ingen höjning skall ske av folkpensionens grundbelopp. Enligt vår mening är det nödvändigt att nu förbättra de ekonomiska villkoren för folkpensionärerna. De c:a 617 000 pensionärer som 1990/91 beräknas få helt eller reducerat pensionstillskott, varav majoriteten är kvinnor, lever under knappa ekonomiska villkor. Även om de har fullt kommunalt bostadstillägg så ligger deras inkomst under det belopp som fastställt som norm för skälig levnadsnivå i de fall då de har en hyra . Vpk föreslår därför att folkpensionsavgiften sänks , d.v.s. lägre än förslaget i propositionen. Detta medför c:a 2,2 miljarder mer i inkomst till folkpensionerna och ger ett utrymme för höjning av folkpensionens grundbelopp till av basbeloppet och en höjning av pensionstillskottet till för ogifta samt motsvarande höjning för makar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att sänka folkpensionsavgiften till av avgiftsunderlaget , 2. att beslutar att höja folkpensionens grundbelopp till av basbeloppet och pensionstillskottet till av basbeloppet för ogifta samt motsvarande höjning för makar. (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Fi66
mot · GC02Fi68 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi68 med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) behandlade jordbruksutskottets betänkande 1988/89:12, statsbudgeten för /90. I detta betänkande skrev jordbruksutskottets majoritet: Utskottet har tidigare förordat en successiv avveckling av livsmedelssubventionerna under en lämplig övergångstid. Det förslag som framläggs om en minskning av subventioneringen av av mjölkpriset med överensstämmer med utskottets ställningstagande i denna fråga. Följdriktigt bör nu utskottet och säga nej till det ytterligare och drastiska slopandet av återstoden av livsmedelssubventionerna. Den kortsiktighet som präglar politiken inom jordbruksområdet är skrämmande och kommer till tydligt uttryck när det gäller mjölksubventionerna. Knappt hinner det ena riksdagsbeslutet tas förrän det omintetgörs av nästa. Regeringens politik är uppenbarligen inte ens förankrad hos det egna partiets riksdagsledamöter. Vpk sade nej redan till den successiva neddragningen av mjölksubventionerna. Vi föreslog istället en kraftig utvidgning av livsmedelssubventionerna till att gälla fler baslivsmedel. Detta som ett första led i att minska de höga matkostnaderna. Nästa steg skulle vara att ersätta livsmedelssubventionerna med en sänkt matmoms. Självklart står vi fast vid detta förslag. Borttagna mjölksubventioner drabbar människors vardagsekonomi hårt. Det gäller särskilt barnfamiljer men även många andra som inte kompenseras genom höjda barnbidrag. Höjda barnbidrag är nödvändiga även med bevarade mjölksubventioner. Skolor, sjukhus, förskolor kommer inte att kompenseras för slopade mjölksubventioner. De redan tidigare otillräckliga resurserna för skolmåltider blir genom regeringens förslag ännu mer otillräckliga med försämrad matkvalitet som följd. Slopade mjölksubventioner är ett hårt slag mot i första hand konsumenterna, men kommer även att drabba det svenska jordbruket hårt. Det gäller särskilt jordbruket i och övriga glesbygder. Det är för vpk helt oacceptabelt. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att slopa subventionerna på konsumtionsmjölk fr.o.m. . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Fi70 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi70 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) presenterar ett tillkännagivande och ett förslag i den yviga kompletteringspropositionen. Tillkännagivandet innebär att skall få ta ställning till ett förslag om hyreshöjande räntebidragsminskningar till följd av eventuella beslut i marginalskattefrågan. Tillkännagivandet bör inte föranleda något ställningstagande. Skulle det ändå bli fråga om en sakbehandling av frågan vill vi hänvisa till vpk:s bestämda nej till alla försök att låta landets hyresgäster betala höginkomsttagarnas skattelättnader. Vi hänvisar vidare till motion och reservationer till proposition 1988/89:47. Förslaget att återinföra en kostnadsprövning för styckebyggda småhus till följd av skenande markpriser och byggkostnader finns det skäl att tillstyrka även om det har ringa betydelse som avkylande medel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om hyreshöjande räntebidragsminskningar. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Fi71 · 1989-05-02 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi71 av och (båda c) med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) Signaler från , regeringen, internationella handelsförhandlingar och LRF talar för att en dramatisk omvälvning av förutsättningarna för det svenska jordbruket kommer att ske. Förändringar, som kan bli de mest långtgående sedan grunderna för nuvarande regleringssystem drogs upp . Ovanstående är ett citat ur vår motion , Jo225. , , kan vi konstatera att de farhågor vi då hyste är på väg att besannas. Regeringens kompletteringsproposition (1988/89:150) och regeringens proposition (1988/89:140) om reglering av priserna på jordbruksprodukter m m får vid ett genomförande denna effekt. Förlorarna är främst de svenska konsumenterna men även de svenska bönderna. Det senaste jordbruksavtalet skulle inte ge några prisökningar i konsumentledet. läggs förslag som vid ett genomförande blir den största höjningen på livsmedel . Majoriteten i har , genom beslut , minskat mjölksubventionerna med . Detta motsvarar en höjning med per liter i konsumentledet. återkommer regeringen med förslag om att mjölksubventionema helt ska upphöra . Därmed kommer mjölkpriset för konsumenterna att höjas med ytterligare per liter. En sådan drastisk höjning kommer med all sannolikhet att leda till en kraftig efterfrågeminskning. Lockbetet med barnbidragshöjningar mister en stor del av sin effekt eftersom regeringen föreslagit en momshöjning om som drabbar flertalet varor. Resultatet blir inte den kompensation som barnfamiljerna getts sken av att få. För bönderna innebär förslaget om borttagna mjölksubventioner att efterfrågan minskar enligt gjorda beräkningar . Det betyder att 50 000-75 000 kor slås ut, främst i de småbruksdominerade bygderna som t ex . I dessa bygder är mjölkproduktionen ryggraden i jordbruket. Det öppna levande landskapet är nu ordentligt hotat. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att avslår förslaget om ett borttagande av subventionerna på konsumtionsmjölk med 1 756 milj. kr. () ()
mot · GC02Fi72 · 1989-05-03 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi72 med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) I propositionen nämns, att den aktuella kön inom barnomsorgen är på c:a 55 000 barn. För att minska kön och i enlighet med riksdagsbeslutet bereda alla barn plats i barnomsorgen föreslås ökade bidrag från staten. Ett genomgående drag är att ökningen av bidragen blir särskilt markant, om barnen vistas länge på daghemmet. För barn inskrivna minst /dag i familjedaghem skall bidraget således räknas upp med men bara med för barn som är inskrivna mindre än /dag. Särskilda ekonomiska stimulanser skall också ges, om daghemmen öppnar tidigt och stänger sent, speciellt, om de har nattöppet och öppet över helgerna. Två allvarliga invändningar måste göras mot den föreslagna inriktningen av statsbidragen. Den första gäller barnen, som skall omfattas av all denna omsorg. Att så starkt prioritera långa tider på ett daghem, dessutom alla tider är inte att sätta barnets intresse i centrum. Det är istället att ensidigt gå föräldrar och arbetsgivare till mötes. Den andra invändningen gäller personalens arbetssituation inom barnomsorgen. finns stora problem dels med rekryteringen av personal dels med att behålla den personal man har. Detta framgår tydligt av innehållet i propositionen. Att i en sådan situation utöka arbetstiden bl a genom att införa tjänstgöring under veckosluten kommer att medföra ytterligare svårigheter, när det gäller att få personal till barnomsorgen. För att klara den framtida barnomsorgen krävs ett nytänkande av ett slag som inte kan spåras i propositionen. Barn är olika. Därför är det viktigt med en flexibilitet, så att man kan möta enskilda barns behov. Ett rejält tilltaget vårdnadsbidrag som ger familjerna verklig valfrihet måste införas. Det är familjen, som skall avgöra vilken omsorg deras barn skall ha. När t.o.m. LO:s ledning numera är öppen för privata lösningar inom barnomsorgen bör de nya regler, som skall gälla , också omfatta sådana alternativ. Särskilt bör det ges möjlighet för församlingar att med statsbidrag driva daghem m m i egen regi. Det bör också ges möjlighet för intresserad och välutbildad personal att med statsbidrag själv stå som huvudman för olika grenar inom barnomsorgen. Det finns många förskollärare runt om i landet, som ser fram emot förändringar av det slag som beskrivs i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av vårdnadsbidrag samt nya regler om statsbidragsberättigad verksamhet inom barnomsorgen. gotab 88905, 1989
mot · GC02Fi74 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi74 av och i (båda c) med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringsproposition) Är en höjning av mjölkpriset med . per liter som förslag finns om att ta bort punktskatterna på läsk i linje med regeringens syn på folkhälsan? Så sent som beslöt riksdagsmajoriteten att minska subventionen med 250 milj. kr. vilket motsvarar en prisökning med per liter för konsumenterna. När regeringen nu föreslår att mjölksubventionerna helt skall upphöra kommer priset åter att höjas, nu med . Detta tillsammans med övriga förslag i propositionen leder till den största matprisökningen . De som drabbas är i första hand konsumenterna och då särskilt barnfamiljerna. Den föreslagna barnbidragshöjningen utgör ingen kompensation eftersom en momshöjning också föreslås. Följden kommer troligen att bli en konsumtionsminskning för mjölk - ett högkvalitativt livsmedel - till men för folkhälsan. Hur vi skall klara en eventuell avspärrning då all planering går ut på högre mjölkkonsumtion har vi inte några beräkningar på. En konsumtionsminskning drabbar givetvis också producenten, bonden. minskning innebär ett bortfall av ca 75 000 kor. Vid ett medeltal av 20 kor per besättning betyder det att över 3 500 mjölkgårdar kommer att försvinna! Särskilt utsatta är de småbruksdominerade områdena som i stor utsträckning finns i . Utan mjölkproduktion kommer inte landskapet att kunna hållas öppet. Naturen i och småbrukarbygder har varit utsatta för ett sådant hot. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att avslår förslaget om ett borttagande av subventionerna på konsumtionsmjölk. () ()
mot · GC02Fi75 · 1989-05-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi75 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringen föreslår i propositionen en avveckling av kvarvarande delar av livsmedelssubventionerna från , vilka utgör stödet till s.k. konsumtionsmjölk. Enligt vår uppfattning bör denna form av stöd upphöra, men avveckling av stödformer bör ske på ett sådant sätt att själva slopandet inte leder till att behov av nya stödformer eller särskilda bidrag uppstår. Som en följd av regeringens förslag att på en gång slopa hela livsmedelsstödet till konsumtionsmjölk tvingas man kompensera barnfamiljerna genom att höja barnbidragen. Detta är enligt vår uppfattning inte rätt metod. Vi håller därför fast vid vår uppfattning att livsmedelssubventionerna bör avvecklas successivt . En snabb avveckling av subventionerna kan leda till en minskad konsumtion vilket ytterligare försvårar omställningsprocessen för producenterna. För en redan hårt ekonomiskt pressad näring som jordbruket kommer den snabba omläggningen av politiken att leda till ytterligare problem. Moderata samlingspartiet har under en följd av år föreslagit en successiv avveckling. Till detta synsätt har även regeringen anslutit sig och en avveckling av stödet har inletts. Vi vidhåller vårt tidigare ställningstagande och anser att bör avslå förslaget om avveckling av livsmedelssubventionerna från . Med den av oss föreslagna avvecklingstiden kan en smidig anpassning ske vilket är till fördel för både konsumenter och producenter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag till omedelbar avveckling av livsmedelssubventionerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om successiv avveckling av livsmedelssubventionerna. () () () ()