mot · GC02N418 · 1989-01-18 00:00:00 — 1988/89 :N418 av m.fl. (mp) Avveckling av kärnkraften, m.m. de gröna sätter in alla samhällsfrågor i ett långsiktigt globalt perspektiv och frågar sig vad solidariteten mellan människor och mellan dagens och morgondagens generationer kräver. Vår analys av dagsläget är att mänskligheten lever kortsiktigt och ansvarslöst och förslösar de tillgångar som borde reserveras för framtiden. De största syndarna är industriländerna som trots att de endast utgör av jordens befolkning förbrukar av de ändliga naturtillgångarna. Ett nytänkande-ja, en kulturrevolution-är nödvändigt om mänskligheten skall ha en framtid. Energipolitiken är central vid val . Utan energi inget liv, men med energislöseri uppstår skador på hela livsmiljön som ändliga råvaror förslösas inklusive själva energiråvarorna. Människan behöver energi för sin mat, sin värme, sina redskap och sina transporter. Men det är med energibehovet som med matbehovet; får vi inte hälsosam mat i tillräcklig mängd svälter vi, men äter vi för mycket mat blir vi också sjuka. Alltför många människor i vårt land gräver - bildligt talat - sin grav med tänderna. En lagom energinivå kan illustreras med nedanstående figur: Optimal nytta (lagom-nivå) Ju mer vi stegrar energiomsättningen, det må gälla en enskild individ eller Mot. 1988/89 ett helt samhälle, desto mindre blir den tillkommande nyttan per ener- N418 gienhet. Med skadorna är det tvärtom, ju mer energi människorna vill utnyttja desto svåråtkomligare blir den och skadorna ökar mer än linjärt. Dessvärre är det inte säkert att skadorna drabbar samma människor som njuter av fördelarna. Resultatet blir att det finns en punkt där den effektiva nyttan minskar vid ökande energiomsättning. de gröna påstår att industrisamhället har passerat lagom-nivån och ligger på höger sida av optimalpunkten. För att undvika miljökatastrofer och för att ta ansvar för framtiden bör energiomsättningen i det svenska samhället (liksom i hela industrivärlden) minskas. grundinställning är sålunda att vårt samhälle förbrukar mer energi än vad som är nyttigt. En hög energiförbrukning har påtagliga knarkeffekter. Den skapar en rastlös konsumism, som ständigt söker tillfredsställelse i att äga och förbruka istället för att vara, vårda och ta vara på vänskap. Redan betraktandet av konsumtionssidan motiverar därför en sänkt energiomsättning. Men än starkare argument för detta får man om man betraktar de skadliga bieffekterna av en hög energiomsättning. Det blir alltmer uppenbart att de energikällor som industrisamhället valt att satsa på har lett in i en återvändsgränd, som motiverar ett radikalt nytänkande vid val av energiframtid. menar att mänskligheten inte blint måste gå mot en katastrof utan att det finns möjlighet att välja framtid. De allra flesta energikällor som står människan till buds har sitt urprung i solenergin. Solen - dennna gigantiska fusionsreaktor - är den enda form av kärnkraft som är miljömässigt acceptabel tack vare säkerhetsavståndet . Den jordiska fissionsenergin är däremot miljömässigt oacceptabel och kommer, om mänskligheten fortsätter att använda den, på längre eller att leda till strålningsförgiftning av vår planet. Den är miljömässigt oacceptabel från urangruvan till slutförvaring både i sin militära bombvariant och i sin civila reaktorvariant. kräver att snabbt avvecklar all uranenergi och menar att detta kan ske eller mindre med måttliga svårigheter för folkhushållet. Denna energimotion förordar att avvecklingen startar . Men inte endast uranenergin måste avvisas. De fossila bränslena - kol, olja, fossilgas, torv, skiffer etc. - utgör visserligen lagrad solenergi, men genom att föra upp de stora mängder kol som finns lagrade i jordens inre till atmosfären i form av koldioxid, stör man på ett oacceptabelt sätt atmosfärens sammansättning. Mycket pekar på att vi redan nu ser de första tecknen på de väderförändringar som följer av den s.k. växthuseffekten. Lyckligtvis tillförs yta solenergi (värme), vilket är ungefär 12 000 gånger årliga energiomsättning. Det finns alltså anledning att tro att genom förnuftig energihushållning och energiteknik kan bli praktiskt taget självförsörjande på energi. De energislag som vill Mot. satsa på direkt och indirekt solenergi i form av: N418 - ord- och sjövärme via värmepumpar. kan solceller för elproduktion bli av betydelse. De biologiska bränslena kan förekomma i många varianter, såsom: Ved, vedavfall, energiskog, energigrödor såsom lucern, halm, vass etc. De biologiska bränslena kan användas direkt som ved, flis etc, men de kan också förädlas till biogas, metanol, etanol etc. De energiråvaror som bör avvecklas är: uran, kol, , fossilgas och torv. kräver följande planering för omställningen: Uranenergin (kärnkraften) avvecklas , huvuddelen () av de fossila bränslerna avvecklas . bedrivs ett intensivt energihushållningsprogram, som går ut på att energiomsättningen skall minska med (eller ). de gröna godtar som bekant inte konventionell ekonomisk tillväxt som samhällsmål. En sådan tillväxt förenas normalt med ökad varuproduktion och varuanvändning, den leder med all säkerhet till onödig förbrukning av ändliga råvaror både energiråvaror och metaller men också ändliga råvaror kan komma att överförbrukas. I många fall bör produktionen minska genom att man väljer en politik som satsar på hushållning, reparation och återanvändning. De områden där energislöseriet är mest påtagligt måste bli föremål för styrning så att förbrukningen minskar, det kan gälla papper (tidningar, förpackningsmaterial), aluminiumförpackningar, plastvaror och energislösande byggprojekt. Stora energivinster finns sannolikt att hämta på transportområdet där transporter per bil, lastbil och flyg drastiskt minskas till förmån för cykel, buss, spårvagn, tåg och båt. Men även i befintliga bostäder och lokaler kan stora vinster göras genom förbättrad isolering, värmeåtervinning och mycket energieffektivare apparater och maskiner. Teknik för allt detta finns men den kan ytterligare utvecklas. Politikens uppgift är att genom lämpliga styrmedel uppmuntra användning av miljövänlig och energisnål teknik. När det gäller elektricitet bör betonas att elkraft inte är en energiform som finns i naturen utan är en metod att överföra energi från en primär energikälla till en energiförbrukare. Energikällan kan vara rörelseenergi i ett vattendrag eller värmeenergi i ett värmekraftverk. Elektriciteten överför delar av den avgivna energin till en mottagare som normalt använder den i form av mekaniskt arbete (elmotorer), ljus, ljud eller värme. De operativa målen för energipolitiken bör vara: Mot. Minska snabbt kärnkraftsanvändningen. Detta kräver sträng hushåll- N418 ning med elenergi. Framför allt bör alla former av elvärme - särskilt s. k. direktvärmande - ersättas med andra slag av värmeenergi, på kort sikt ofta olja och på litet biologiska bränslen, solvärme mm. Stoppa all nybyggnad av anläggningar som använder fossila bränslen. Stoppa all ökning av trafik som drivs med petroleumbränslen, d.v.s. huvuddelen av bil-, lastbils- och flygtrafiken, och inled en övergång till miljömässigt bättre, energisnåla transporter. Staten bör använda alla de redskap som står till buds för att styra energisystemet i ovan angiven riktning. De styrmedel som bör användas är energiskatter, subventioner, utsläppsskatter och lagstiftning. En av de första åtgärder som bör vidtas är förstatligande av samtliga kärnkraftverk i enlighet med kraven på linje 2:s valsedel i folkomröstningen 1980. Energiskatterna har sålunda följande syften: Att bidra till finansiering av statlig verksamhet. I synnerhet sådan som direkt krävs för omställning av energiutnyttjandet i miljövänlig riktning. Dock bör miljöskadliga utsläpp där så kan ske beskattas direkt genom utsläppsskatter. Att minska importberoendet och skapa ett tryggare energisystem baserat på självförsörjning. Därigenom förbättras även bytesbalansen. Att begränsa energislöseriet och gynna miljövänlig energisnål teknik. Att skapa många inhemska arbetstillfällen i ett decentraliserat energiförsörjningssystem där produktion och förädling av biobränslen spelar en stor roll liksom produktion och installation av solvärmeanläggningar. Det nuvarande energiskattesystemet har byggts upp stegvis och förefaller inte vara baserat på en genomtänkt princip. Skatten tas ibland ut i producentledet, ibland i konsumentledet, ibland både - och. Elektricitet beskattas i både producent- och konsumentledet, trots att den inte är någon energikälla. de gröna anser att skatt skall tas ut på råvaran, ej på den förädlade produkten. Detta uppmuntrar till hushållning med råvarorna och gynnar de effektiva metoderna framför de ineffektiva. Av nedanstående tabell framgår dagens energiskattesystem. Alla skatter har här översatts till en gemensam energibas och uttryckt i öre , oberoende av om det gäller mekanisk, elektrisk eller värmebaserad energi. Kolbränslen Eldningsolja 1 Eldningsolja 5 Dieselolja Naturgas Gasol, industriell Bensin, blyad Bensin, oblyad Metanol Etanol Gasol, fordon El för hushåll El för hushåll (vissa kommuner) Elproducentskatt för kärnkraft Vattenkraft Vattenkraft 19731979 Flygbensin/diesel Eldningsolja för fartyg för elproduktion Kol för elproduktion Uran för elproduktion /kWh /kWh /m1 /m1 /m1 /l 000 m1 /ton /liter /liter /liter /liter /liter /kWh /kWh /kWh /kWh /kWh /kWh /kWh /kWh /kWh /kWh Kommentarer till dagens skattesystem Det framgår med all önskvärd tydlighet att skattesystemet inte är särskilt konsekvent och därför bör reformeras efter några enkla principer. I möjligaste mån bör alla fossila bränslen beskattas likartat med hänsyn till deras nytta - deras energiinnehåll. När bränslena används för icke-energiändamål bör de eventuellt särbehandlas. Denna fråga tas ej upp här. I den mån bränslena leder till sekundära effekter i form av miljöskadliga utsläpp bör om möjligt utsläppen beskattas, om detta ej är möjligt är en tilläggsskatt på användningen motiverad. De fossila bränslena har alla följande egenskaper gemensamma: a) De alstrar alla koldioxid vid sin förbränning. Om kolets koldioxidavgivning sätts till blir halten per energienhet för olja och för naturgas. Kolet skapar dessutom betydande askproblem. Att kol är lägre beskattat än olja och naturgas är inte acceptabelt. b) Alla fossila bränslen utom torv skapar ett stort utlandsberoende och en påfrestning på handelsbalansen samt en därav följande osäkerhet. c) De kräver storskaliga system för import, distribution och användning, vilket är särskilt påtagligt för naturgasen. Alla fossila bränslen bör därför - trots vissa olikheter - enligt uppfattning beskattas lika. Visserligen har naturgasen lägre utsläpp av koldioxid, men med hänsyn till att uppbyggnaden av ett dyrbart distributionsnät för ett nytt importbränsle bör motverkas, menar vi att skatten skall vara densamma som för övriga fossila bränslen. Förutsättningen för lika skatt är som tidigare nämnts att utsläppen beskattas separat. För vissa bränslen kan man som nämnts inte med fördel beskatta de Det finns då anledning att ha en tilläggsskatt för 10 Det framgår med all önskvärd tydlighet att den mest ineffektiva energianvändningen har den lägsta energiskatten. Naturligtvis borde det snarare vara tvärtom. Ett minimikrav borde vara att alla fossila bränslen beskattas lika. Därigenom får brukaren ett incitament att använda de mest effektiva energiomvandlingsmetoderna. Dagens system premierar ineffektiv energianvändning. Lika orimligt är det givetvis att flygtrafik och fartygstrafik skall ha helt obeskattad energianvändning. De bör beskattas dels med samma råvaruskatt som alla andra energianvändare, dels med särskild skatt med hänsyn till miljöfarliga utsläpp, dels med hänsyn till att deras infrastruktur delvis bör betalas via bränslet på samma sätt som bilismen. Vattenkraften bör beskattas som en energiråvara. Egentligen borde givetvis naturresursen: medel-vattenflöde gånger fallhöjden beskattas. I snitt omvandlas av tillgänglig energi till elektrisk energi. Av detta förloras ytterligare i vattenkraftverkens egenförbrukning samt i transmissionsförluster. /kWh i konsumentskatt motsvarar sålunda /producerad kWh vid kraftverket. De viktigaste är bilismen och flyget. Dessa tilläggsskatter avser alla miljö- och hälsoeffekter samt betalning av infrastrukturen: vägar och flygplatser m.m. Det förefaller minst sagt ologiskt att energianvändning för generering av elektrisk energi skall vara obeskattad. Visserligen är elenergin beskattad med 5-7,/kWh, i snitt /kWh, och detta kan översättas till en skatt på energiråvara. Om man antar distributionsförlusten vara och verkningsgraden vara finner man att skatten på råvarorna uran och olja blir - kärnkraftverk bränsle /kWh - kondenskraftverk olja /kWh - kondenskraftverk kol /kWh - kraftvärmeverk olja/kol /kWh Principerna framgår i stora drag av vad som ovan anförts som kritik av nuvarande skattelagstiftning, men sammanfattas här: a) Förslaget avser beskattning under nästa budgetår och innehåller kompromisser med hänsyn till att en snabb omläggning till ett rättvisare system leder till alltför plötsliga prisändringar, framför allt på elenergi. Skatteharmoniseringen måste ta . Huvudsaken är att alla energiråvaror blir dyrare utom de inhemska nya förnyelsebara energiformerna, vilka skall uppmuntras. b) Sorn sagts bör skatten för vissa energislag uppfattas som en Mot. summa av ren energiskatt, skatt på miljöeffekter och skatt för att N418 c) All skatt redovisas som öre/kWh men kan för uppbördsändamål översättas till mera praktiska mått såsom kronor/ton eller öre/liter varvid normerade översättningstal används. d) I möjligaste mån tas skatten ut på energiråvaran. Det betyder att elskatten avskaffas. Differentieringen av vattenkraftsskatten bibehålls. Torven som är ett inhemskt men fossilt bränsle föreslås beskattas med hälften av de importerade bränslenas skatt per kWh. e) tar avstånd från alla idéer om mervärdeskatt på energi. En mervärdeskatt skulle innebära en omotiverad skatterabatt för exportindustrin. Dessutom strider den mot ovan angivna värderingar att skatten skall ta hänsyn till energiinnehåll och ett flertal andra egenskaper.Under en övergångstid föreslår vissa omställningsbidrag till särskilt energikrävande industri. f) Förslaget innebär ökade energiskatter som medför tillfälligtvis ökade skatteintäkter. Dessa extra skatteintäkter bör användas för engångskostnader i förbindelse med kärnkraftsavvecklingen och omställningen till ett energisnålt samhälle. Endast sådana energiskatteintäkter som bedöms vara långsiktigt stabila kan användas till transfereringar eller kontinuerliga konsumtionsändamål. g) De energislag som baserar sig på inhemska energislag ger obetydliga miljöeffekter och (med undantag för torven) ingen ökning av koldioxideffekten. Därför är vindkraft, biobränslen, solkraft, spillvärme, jordvärme etc. helt skattefria. Det gäller även metanol och etanol från inhemska energiråvaror. h) Bensinskatten höjs med /liter för oblyad och /liter för blyad bensin. Särskilt utsatta grupper med stort bilberoende kompenseras i särskild ordning för skattehöjningen. i) Den föreslagna skatten på uran, /kWh, och på kol och olja, /kWh, leder till kostnadsökningar för producenten med / kWh el vid kärnkraftverken och /kWh el vid olje- och kondensverken (medelverkningsgrad ). föreslås att elskatten /kWh el för hushåll, /kWh el för industri samt den särskilda kämkraftsskatten på /kWh el skall slopas. Om transmissionsförlusterna är kommer - om producenten kan ändra sitt pris i förhållande till sina kostnader - priset för elenergi i konsumentledet då att öka med: Hushåll öre/kWh el Industri öre/kWh el Kärnkraftsel ^,2 6,4 Olj e/kolkondens 3,6 Oljekondens kommer dock knappast att vara aktuellt förrän en stor del av kärnkraften är avvecklad. Konsekvensen av en råvaruskatt blir att alla elkonsumenter behandlas lika. övergångsskede kommer dock den relativt kraftiga prisökningen på el Mot. för industrin att i starkt elkrävande industrier leda till akuta problem. Därför föreslås nedan vissa stödåtgärder för sådan industri under en övergångstid. j) Vattenkraftsskatten föreslås bli /kWh el för äldre vattenkraft (byggd ) och /kWh el för nyare vattenkraft levererad från kraftverket. Eftersom konsumentskatten som är i snitt /kWh el har slopats betyder ovanstående en reell höjning av skatten hos producenten med /kWh el. k) Miljövårdsavgifter för utsläpp av kolväten, kväveoxider och svaveldioxid skall uttagas av industrier och kraftverk med utsläpp över med per ton utsläpp. Detta redovisas mer i detalj i vår miljövårdsmotion. 1) De avgifter som erfordras för att hantera kärnkraftens giftiga radioaktiva avfall redovisas också i en separat motion, m) Kilometerskatten för dieseldrivna fordon leder till att dessa får en betydligt lägre skattebelastning per kWh än bensindrivna fordon. Kilometerskatten höjs i proportion till skattehöjningen för blyad bensin, d.v.s. . Allt i öre/kWh Metanol och etanol från inhemsk råvara Metanol och etanol från importråvara Gasol, fordon Kärnbränsle för elprod. Anm. 1 Skatten avser kWh ut från stationen. Anm. 2 Som tidigare angivits utgår en miljöskatt på alla utsläpp över 1 N418 ton/år av svaveloxider, kväveoxider och kolväten på / ton. Anm. 3 Metallurgiska kol är obeskattade, däremot beskattas användning av koksverksgas och masugnsgas för energiändamål utanför verket med /kWh. Anm. 4 Redan i drift varande naturgasanläggningar betalar bara 2/3 av skatten, d.v.s. /kWh. Anm. 5 Oljefraktioner som råvara i kemisk industri: plast, färger, läkemedel etc. är tillsvidare skattefria. Anm. 6 Det bör utredas om kilometerskatten kan slopas och energiskatten för dieselfordon harmoniseras med bensinskatten. Detta måste kombineras med stödåtgärder för vissa förbrukare såsom jordbrukstraktorer. Anm. 7 Det finns ingen rimlig anledning varför skatten på elkraftsindustrins råvaror skall vara lägre än för annan industri, men en harmonisering måste genomföras stegvis för att inte konsekvenserna skall bli drastiska. Anm. 8 Kärnkraftsindustrin belastas med miljöavgifter (avfallsavgifter) som dock är otillräckliga. återkommer i en särskild motion om detta. Till miljöavgifterna bör läggas den riskpremie som svarar mot statens och svenska folkets risktagande vid ev. kärnkraftshaverier. Hänsyn bör även tas till skador utanför vårt land (uranbrytningen, stödet till kärnvapenindustrin m.m.). Först beräknas skatteintäkterna vid oförändrad energiförbrukning, därefter diskuteras kärnkraftsavveckling och dynamiska effekter. Enligt nuvarande system/milj.kr. Enligt mp:s förslag/milj.kr. 6 825 () Olja (ej för Elvärme byts till oljevärme Elvärme byts till biobränsle Industrin ställes om till olja När transmissionsförlusterna inräknats blir resultatet att kärnkraftsproduktionen kan minskas med i medeltal - mindre i början, mer , vilket betyder att uranskatten minskar med 1 665 milj.kr. ökar förbrukningen av olja med ca och av biobränsle med ca . Nettoeffekten blir: minskad uranskatt 1 800 milj. kr. ökad oljeskatt 1 534 milj. kr. Den höga skatteökningen på bensin och kilometerskatt bör leda till minskad biltrafik. Antag att såväl personbils- som lastbilstrafiken minskar . Skattebortfallet blir 4 785 milj.kr. Höjningen av skatten på bränslen är från /kWh till /kWh för olja och större höjningar för kol och naturgas. Genomsnittshöjningen är , vilket antas leda till en förbrukningsminskning och en skatteminskning med 400 milj.kr. Uppenbarligen kommer så stora skattejusteringar att påverka förbrukningen av energi, dels genom incitament till besparingar, dels genom övergång från en dyrare energiform till en billigare. De billigare är då i första hand de miljövänliga inhemska alternativen. Med utgångspunkt från de nya skattenivåerna kommer även fortsättningsvis kärnkraften /90 att stå för den högsta elproduktionskostnaden och därför vara prisstyrande. Höjningen /kWh för hushåll och 6,4 för industrin kan förväntas leda till följande effekter: Elvärmen reduceras och industrin ställer delvis om från el till olja. Därtill kommer besparingseffekterna: Summa skatter efter dynamiska effekter Förutsättningen är att en tredjedel av kärnkraftseffekten () avvecklas vilket leder till att kärnkraftsproduktionen blir: 1989/(el) (termisk) i medeltal 1990/(el) (termisk) i medeltal 1991/(el) (termisk) i medeltal Vi har sett att leder prisökningarna till en avvecklingseffekt som är större än ovanstående: 67 - 18,5 = 48,5. Även in kommer förmodligen skatteinstrumentet att vara tillräckligt för en avveckling. krävs en ökning av elproduktionen i kondenskraftverken som är oljeeldade. Då uppstår en press uppåt på elpriset. Rörlig marginalkostnad är därvid ca . Råkraftspriset ökar alltså . Härtill kommer skatteeffekten som ger en ökning för hushåll med /kWh och för industri med /kWh. Med hänsyn till överföringsförluster blir då nettohöjningen för elkraft ca /kWh för hushåll och /kWh för industri. Detta kommer att vara ett kraftigt incitament till den reduktion av elförbrukningen som är nödvändig för att en kärnkraftsavveckling skall kunna genomföras. Den budgetförstärkning på 20 667 milj.kr. som redovisats ovan kommer att stegvis att minska . Skulle elknapphet uppstå kan detta justeras kommande budgetår genom att oljeskatten för elproduktion ökas. Detta är också ur harmoniseringssynpunkt önskvärt. Av budgetförstärkningen används ca 2 000 milj.kr. till att täcka omställningskostnader i samband med avvecklingen. Ca 500 milj.kr. används till konsekvenslindrande åtgärder för hushåll med direktverkande elvärme ca 500 milj.kr. används för stöd till husägare som ställer om från elvärme till annan energi Alla dessa kostnadsposter kommer att behövas och avtrappas stegvis under och efter avvecklingen. Kärnkraftsavvecklingen och den långsiktiga energiplanen a) Det första steget vid en kärnkraftsavveckling är lämpligen att de kärnkraftverk som ägs av privata och kommunala intressen helt överförs i statens ägo. Detta sker genom ett exproprieringsförfarande. Ägarna skall därvid kompenseras för eget kapital och obeskattade reserver. Hänsyn tas också till att de fonder för kärnkraftens avfall som föreligger är helt otillräckliga för att omhänderta det avfall som föreligger då snabbavvecklingen är avslutad. b) Nästa steg är införandet av energiskatter enligt ovan. Regeringen bör därefter utarbeta detaljerade bestämmelser för hur de 2 000 milj.kr. skall användas som kompensation och stöd till omställning för de grupper som särskilt drabbas av kärnkraftsawecklingens negativa konsekvenser. c) Elproduktionen måste reduceras kraftigt under den treåriga avvecklingstiden enligt nedanstående tabell. Netto elproduktion i TWh/år: ca 1 000 milj.kr. används för konsekvenslindrande åtgärder i elkrävan ca 1 000 milj.kr. används till ersättning till kärnkraftsbolagen i samband Minskningen av elkonsumtionen uppnås genom följande: Ersättning i form av värmeenergi 15 (inkl. förluster) Ökad oljeförbrukning (efter avvecklingen): Mot. d) Med en besparing på 8 TW/år tar det att återkomma till oljeförbrukning (ca ). Vid en fortsatt besparing på är man nere i . Målsättningen är av eller . e) Detta innebär att oljeenergi skall ha ersatts med andra energiformer. Den totala energibalansen förändras då enligt följande. Detta kräver en kraftig omläggning av energiproduktionen på alla områden och särskilt inom transportområdet. Tillförd energi TWh/år: Kärnkraft (netto) Solenergi tillföres huvudsakligen via värmepumpar (jordvärme, sjövatten). Exakt hur energiförbrukningen skall fördelas och besparing kan givetvis ej i detalj fastställas . Nedanstående tabell anger hur kan tänka sig en energibalans omkring : Sektor Elenergi Värmeenergi Total TWh el TWh termisk TWh energin baserar sig på: Vindkraft 20 (ev vågenergi) Kraftvärme (mottryck) 8 De fossila bränslen som fortfarande används förbrukas inom transportvä- Mot. sendet och vissa industrier. Inom transportväsendet används även förädlade N418 biobränslen (biogas, metanol, etanol).