mot · GC02Jo541 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo541 av och (båda fp) Koscherslakt Genom utformningen av den nya djurskyddslagen hindras några tusen judar och ännu många fler muslimer att utöva sin religion på det sätt de önskar. Nötkreatur och även fjäderfä får i inte slaktas på det sätt som dessa religioner föreskriver. Resultatet blir att kött måste importeras, vilket innebär att det blir dyrare än svenskt kött, trots att införselavgiften restitueras. Ett annat resultat blir säkert att många människor väljer att av praktiska och ekonomiska skäl inte leva i enlighet med de religiösa föreskrifter de egentligen skulle vilja leva. Den nya djurskyddslagen är i detta avseende en uppföljning av slaktlagen . Frågan om s.k. koscherslakt har tidigare mest förknippats med ortodoxa judar. är ett hebreiskt ord. Det har framkastats att förbudet mot koscherslakt, som intogs i slaktlagen 1937, präglades av de antisemitiska stämningar som fanns också i . De flesta judar i har ingen ambition att upprätthålla judisk tradition på detta område, men några tusen judiska trosbekännare tillämpar reglerna strikt. För dem skapar lagen praktiska olägenheter och de betraktar den, med rätta, som uttryck för diskriminering. Men lagen är ett bekymmer för fler än ortodoxa judar. Också i muslimsk tradition finns nämligen liknande bestämmelser. Den omfattande muslimska invandringen till gör att problemet nu är aktuellt för fler muslimer än judar. I ett brev till betecknar presidenten i Islamiska konfederationen i det beslut fattat att inte upphäva förbudet mot koscherslakt som att frångått traditionen att värna om religionsfrihet. Muslimerna uppfattar, skrev han vidare, att beslutet strider mot regeringsformens paragraf om religionsfrihet och därför är ett förtryckarbeslut. Den svenska slaktlagen kräver att djur bedövas innan de slaktas. Vid koscherslakt dödas djuret genom ett snabbt snitt med en mycket vass kniv i strupen. Genom blodtryckssänkningen förlorar djuret medvetandet . Huruvida koscherslakt är mer eller mindre plågsamt mot djuren än andra slaktmetoder är en mycket omdiskuterad fråga. Djurplågeri är förkastligt i andra kulturer liksom i vår. Många experter som studerat frågan har kommit till slutsatsen att koscherslakt är mindre plågsamt för djuren än slakt med bedövning. Vid en konferens i , refererad i , menade t.ex. en inkallad expert - . Gerils - att koscherslakt var att föredra ur djurskyddssynpunkt framför de moderna Konferensen var arrangerad av en brittisk djurskyddsorganisation. Också den svenske expert som studerat frågan, veterinärrådet , ger visst stöd åt uppfattningen då han i sammanfattningen av sin reserapport från konstaterar att tillämpad snittläggningsteknik, vilken är identisk för alla studerade metoder, inte medför några smärtreaktioner. kommer emellertid ändå till den samlade bedömningen att koscherslakt är sämre och oacceptabel ur djurskyddssynpunkt. Många länder har lagstiftning som påminner om den svenska, men där görs vanligen undantag från bedövningskravet då det föreligger religiösa motiv. Det är bara i , och som koscherslakt inte kan förekomma. Bakgrunden till den judiska inställningen kan spåras till men finns framför allt i den muntliga traditionen (Talmud). Bakom en del av bestämmelserna kan man finna ett medicinskt-hygieniskt motiv. Talmud lägger två aspekter på slakten. Den första är en ur djurskyddssynpunkt: Djuret skall åsamkas minsta möjliga lidande vid slakten. Den andra innebär att människor som äter av köttet inte skall riskera att bli sjuka av det. Därför får man endast slakta ett fullständigt friskt och oskadat djur. Om man upptäcker minsta fel på djuret eller på själva slaktmetoden förklaras köttet som otjänlig föda. Judarna menar att bedövningen kan skada djuret så att det inte kan anses helt friskt. Det finns anledning att ställa detta stora intresse för hygien och djurhälsa i kontrast till rapporter i svenska massmedia om förhållanden vid svenska slakterier. Det omvittnas t.ex. att det relativt ofta händer att det skott med bultpistol som skall vara dödande inte tar. Vid den nyssnämnda konferensen i refererades en undersökning som visade att det i en tredjedel av fallen inte räckte med ett skott. Bedövningen hade i många fall gjort djuren paralyserade, men de var vid fullt medvetande. I har skildrats hur grisar kastas i skållhett vatten efter avlivningen. I de fall skottet inte tagit blir döden en utdragen och plågsam process. I har det ju också kommit uppgifter om att självdöda djur använts som djurföda. Sedan den förra motionen i detta ämne väcktes i har ytterligare larmrapporter om förhållandena i de svenska slakterierna publicerats. Vi tillåter oss också att betvivla att det sätt på vilket våra slaktdjur behandlas före och vid slakten är skonsammare än koscherslakt. Vi har med stort intresse tagit del av veterinärrådet rapport, men finner den trots allt vara ett för dåligt beslutsunderlag i en fråga av så stor principiell vikt som denna. Vi kan nämligen inte acceptera att detta i första hand är en djurskyddsfråga. För oss berör detta en av människornas mest grundläggande rättigheter: rätten att utöva sin religion i enlighet med samvetets bud. Det är visserligen så att det i andra folks kulturer finns sedvänjor som ligger så långt från svensk rättsuppfattning att de måste förbjudas i vårt land. Särskilt gäller detta skyddet av minderåriga. Förbud mot barnäktenskap och kvinnlig omskärelse kan tas som exempel. Men de föreskrifter om livsmedel vi nu diskuterar ligger enligt vår mening självklart inom det område som måste accepteras. De tolereras ju också i praktiskt taget alla andra länder i världen. Denna fråga behandlades senast av efter en motion från vår sida. avstyrkte motionen och biföll utskottets förslag. Enligt vår mening visade betänkandet och kammardebatten återigen att denna fråga inte i första hand bör behandlas i jordbruksutskottet. Denna fråga gäller respekten för den i vårt land grundlagsfästa religionsfriheten. Motionen bör därför behandlas i . Det är, som framhållits i tidigare motioner i , rimligt att tillåta koscherslakt också i . En sådan möjlighet bör öppnas genom en dispensbestämmelse i djurskyddslagen. Sådan dispens bör ges när religiösa skäl åberopas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om sådant tillägg till den nya djurskyddslagen att det genom dispens från lagen skall vara tillåtet med koscherslakt. () ()