ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T319 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:7319 av () Avgiftssystem på I årets budgetproposition, bilaga 8, , aviserar föredraganden en utredning beträffande möjligheterna till avgiftsuttag på redan befintliga vägar. I princip är detta oacceptabelt. De vägar som byggts har byggts med skattemedel. Bilisten har sedan genom bensinskatt, fordonsskatt m.m. om i allmänhet bidragit till vägunderhållet. Därtill kommer att de flesta vägar inte lämpar sig för biltullar. Emellertid finns ett exempel, där motsatsen gäller . Inför byggandet av gjordes två utredningar om eventuell biltull. Den ena kom fram till att ett avgiftssystem skulle vara både möjligt och lämpligt att genomföra vid projektet ifråga. Den andra kom till motsatt slutsats. Vad beträffar möjligheten dels att så snabbt erlägga avgiften att stagnation i trafiken inte uppkommer, dels att sortera bilisterna så att permanentboende på inte drabbas och att sommarboende får periodavgift, så går det med nuvarande elektroniska hjälpmedel mycket smidigt. har på den relativt korta tid den funnits, slitits oerhört. En omfattande reparation skulle behövas och till en kostnad som motsvarar vad det en gång kostade att bygga bron. Bron kom till för att binda samman med resten av länet och för att stimulera näringslivet på ön. Så har också skett. Detta kan avläsas både i den ökade turistströmmen och de ökade mark- och bostadspriserna. Det är naturligtvis bra att näringslivet utvecklats, och en brotull behöver inte hindra en fortsatt positiv utveckling. Däremot kan kanske en del av de bilister som bara tar sig en tur över bron, hindras av kostnaden. Något dämpad biltrafik med mindre miljöförstöring som konsekvens såväl p.g.a. minskade bilavgaser som mindre slitage, torde kunna påräknas. En biltull skulle också innebära det positiva att det över huvud taget är ekonomiskt möjligt att hålla bron i farbart och trafiksäkert skick. En förutsättning är därvid att intäkterna från biltullen i sin helhet används till underhåll och reparation av ölandsbron. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ett biltullavgiftssystem i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GC02T320 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T320 av och (båda s) Förbifart på vid I publikation Inriktning av väghållningen mot sägs bl.a. beträffande luftföroreningar: Vid stora trafikleder bidrar avgaserna till en försämrad boende- och vistelsemiljö och kan även utgöra en hälsorisk. Beträffande ambitionen att minska antalet trafikolyckor och risken för trafikolyckor säger samma skrift: Därvid skall särskilt eftersträvas minskad risk och ökad trygghet för oskyddade trafikanter. Detta gäller speciellt för barn och ungdomar och främst i och invid tätorter. , som bl.a. förbinder med och kontinenten, hör utan tvivel till de stora trafiklederna. Vägen har också varit föremål för en kraftig upprustning, som inneburit positiva effekter både för trafikföringen och för de boende i form av minskade olycksrisker, mindre buller, nedsmutsning och avgaser. Genom tätort delar emellertid trafiken på fortfarande samhället i två delar, med alla de olägenheter för befolkningen som detta för med sig. Utefter den sträckan av genom samhället är både skolor och förskola belägna. måste ett stort antal barn passera vägen, med stora olycksrisker som följd. kommun har planerat sin byggverksamhet med utgångspunkt från att förbifarten skall flyttas i enlighet med projektering. Besvikelsen har varje gång varit stor när den knappa medelstilldelningen till länet gjort att projektet skjutits . ställning, som en av de allra sista flaskhalsarna på genom , och den påfrestning som blir följden även för genomfartstrafiken, talar också för att det bör vara ett nationellt intresse att detta omgående åtgärdas. Europavägarna bör vara snabba och säkra genomfartsleder, dragna förbi tätorterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett förverkligande av förbifarten på genom . () ()
mot · GC02T321 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T321 av i och (båda c) De senaste årens knappa tilldelning av väginvesteringsmedel har medfört en allvarlig försämring av länets vägstandard. var investeringsmedlens andel av BNPca . är den andelen nere i . Dessutom har underhållet halkat efter. har med skärpa påpekat att tilldelad volym för byggande av länsvägar är helt otillräcklig för att tillgodse ens de viktigaste behoven. Endast de för vägens bestånd ofrånkomliga vägobjekten har kunnat inrymmas i planerna. viktiga utbyggnader är väg 173 mellan och Tvåstadsområdet. Det är angeläget att väg 181 FalköpingVårgårda byggs färdigt, och återstående del i HerrljungaVårgårda bör prioriteras. Förutom skogslänen är det som har den största mängden grusvägar. Av länets allmänna vägar är grusvägar. av det allmänna vägnätet drabbas av trafikinskränkningar under tjällossningen. I den norra delen av länet i är förhållandena ännu sämre. Där stängs av vägnätet av vid tjällossningen. Länet har vägar belagda med enkel beläggning, s k YIG-typ. Denna beläggning har en medelålder på . Livslängden var när beläggningen utfördes. Därför krävs nu mycket höga underhållskostnader. överväger att ta bort beläggningen på delar av YIG-nätet och därmed återföra vägarna till grusvägsstandard. Denna utveckling går tvärtemot utlovade målsättningar. Regeringens vägpolitik innebär att andelen grusvägar ökar istället för att minska. I samband med Landsbygd 90-kampanjen visade det sig att landsbygdens utveckling i stor grad är beroende av hur man kan lösa vägfrågorna. En första ågärd till en levande landsbygd är ett upprustat vägnät. I partimotion om trafikpolitiken omnämns att det är särskilt angeläget att göra satsningar på länsvägnätet. föreslår därför att anslaget till länstrafikanläggningar tillförs ytterligare , som anvisas till byggande av länsvägar. Dessa medel bör framför allt användas till beläggning av grusvägar i länsvägnätet. Vissa delar av länet bör få tillgång till B9, anslaget. Särskilda bärighetshöjande åtgärder. Huvuddelen är avsett för skogslänen. De delar som ingår i stödområdet är i detta avseende helt jämförbart med skogslänen, därför bör Mot. de omfattas av anslaget B9. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om väganslagens storlek till , 2. att beslutar att stödområdet i även skall omfattas av anslaget B9 Särskilda bärighetshöjande åtgärder. () ()
mot · GC02T322 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:T322 av och (vpk,c) LokaKedjeåsen I propositionen 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland skrivs följande om Loka Kedjeåsen: Väg 709, den s.k. och är den bästa vägförbindelsen mellan och . Större delen av vägen har låg standard och bärighet. Grusvägssträckorna är avstängda för tung trafik då tillåten fordonsvikt är nedsatt till . Vägen bör byggas om till en belagd väg med god bärighet året runt. En sådan ombyggnad är i första hand angelägen för KarlskogaDegerforsområdet samt för att underlätta tunga transporter mellan industrierna i och . Ombyggnad av väg 709 på avsnittet Lokabrunn Kedjeåsen har kostnadsberäknats till prisnivå. Jag anser att bör avsättas för ombyggnad av en första etapp av detta avsnitt. Vi utgår från att medel, redan under detta budgetår, anslås till fortsättningen av vägen. Det är först sedan vägen blivit helt klar som förbindelsen blivit så mycket bättre att arbetspendling till kan bli ett alternativ för Hälleforsborna och vice versa. De nuvarande medlen räcker halvvägs, och det är inte rimligt att avsluta projektet med en vändplan i skogen! Denna väg har stort värde för såväl person- som godstransporter och behövs för att underlätta arbetspendling från . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att fullfölja upprustningen av väg 709 LokaKedjeåsen.
mot · GC02T323 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:T323 av m. fl. (c, m, fp, vpk) En ny nord-sydlig stamväg genom Bergslagen m. m. Staten har, genom olika myndigheter, det övergripande ansvaret för de infrastrukturella förutsättningarna i . En viktig sådan förutsättning är tillgången på vägar av god klass. Miljö, trafiksäkerhet och regionala utvecklingsmöjligheter påverkas i hög grad av vägsystemet. Att kommunikationerna gör det behöver inte ens nämnas. Flera skäl talar för att huvudalternativet till via , för trafik från söderut, bör dras via genom Bergslagen och län. För det första är det den kortaste vägen och därmed det energisnålaste alternativet. Mindre energiförbrukning innebär mindre mängd luftföroreningar, och därför är alternativet bra från miljösynpunkt. För det andra innebär nyttjandet av väg 60 ett aktivt stöd för Bergslagsområdets utveckling. Detta stöd fås som en bieffekt och kostar alltså inga nya pengar. För det tredje innebär och som stamväg genom län att både trafik från inland och på ett optimalt sätt med hög framkomlighet och säkerhet kan förbindas med både och kontinenten samt via E 3 mot . Vidare är det viktigt att det finns inlandslokaliserade storstadsalternativ. äroch bör även vara ett sådant alternativ. Detta är också en positiv förutsättning för Bergslagens utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att tas in i stamvägnätet och byggs ut som delar av en planerad . () ()
mot · GC02T324 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:T324 av och (båda m) Finansiering av väginvesteringar på i län Anslagen till väginvesteringar i län minskar. De vägbyggen som enligt tidigare planer redan skulle vara gjorda kommer med nuvarande anslagsnivå inte till utförande . Vägtrafiken i ökar år , och därmed statens inkomster från väg- och drivmedelsskatter. Genom att väganslagen inte ökar på motsvarande sätt uppstår det en ökande klyfta mellan influtna skattemedel och väganslag. Denna utveckling är olycklig, eftersom betydelsen av goda kommunikationer ökar allt mer. Snabba, säkra och billiga person- och godstransporter är avgörande för näringslivets och många regioners utveckling. Det finns ett samband mellan en regions utveckling och dess transportsystem. Expansiva regioner har ofta goda förbindelser och hög standard på de olika transportmedlen. Omvänt kan konstateras att svaga regioner ofta har dåliga förbindelser och låg standard på vägar och järnväg. Ett av dessa sistnämnda områden är sydöstra . län saknar nord-sydgående järnväg, och tågresenärer från exempelvis till måste först resa västerut till i en sträcka innan färden norrut kan anträdas. Restiderna är långa. Den viktigaste vägen genom sydöstra och län är E 66. Dess standard är på långa sträckor god, men har flera undermåliga vägavsnitt. En upprustning av framstår därför som mycket angelägen. En rad positiva effekter uppnås om E 66 rustas upp i län. På vissa avsnitt är vägbredden inte större än , vilket är klart otillräckligt. Upprustad bör den inte på något avsnitt få mindre bredd än , och tillåta en hastighet /t. Får E 66 denna standard ökar trafiksäkerheten, restiderna minskar, drivmedelsåtgången sjunker och miljön förbättras. Trafikekonomiskt är det en mycket god affär att få väginvesteringarna på gjorda. Utsikterna att över statsbudgeten få dessa investeringar utförda inom rimlig tid synes utsiktslösa. Andra finansieringsmodeller måste därför prövas. En möjlighet vore att ge i uppdrag att låta privata företag efter anbudsförfarande åtaga sig att utföra aktuell väginvestering. Prövning skall ske av , som också fastställer arbetsplaner och tidsscheman. Finansieringen svarar företaget för. Efter arbetenas avslutande övertar drift och underhåll av re- Mot. 1 ett särskilt avtal skall fastställas på vilket sätt staten skall avbetala de gjorda investeringarna. Särskild vägavgift skall inte tas ut i normalfallet. Den här föreslagna skissen kan givetvis utformas på olika sätt beroende på parternas olika bedömningar, men huvudlinjen att låta pröva privat kapital till väginvesteringar får inte överges. Fördelarna är flera, varvid särskilt kan nämnas några. De positiva effekterna av en väginvestering kommer näringslivet och regionen snabbare till godo. De trafikekonomiska vinsterna tas till vara tidigare. Statens budget belastas inte initialt. Nya arbetstillfällen skapas i en stagnerad region. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigareläggning av väginvesteringar på i län genom privat finansieringsmodell. () ()
mot · GC02T325 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T325 av () Avgifter på broar och vägar Statens inkomster från vägtrafiken överstiger med de belopp som anslås till vägarna. Dessa överuttag går in i statens allmänna budget. Mot denna bakgrund är det märkligt och förvånande att tankar på att avgiftsbelägga en del vägar eller broar har väckts av regeringen. Motiven uppges vara att finansiera vägunderhållet. Moderata samlingspartiet har fört fram förslag om att införa avgifter på särskilda vägar eller broar om dessa genom avgifterna kan byggas tidigare än vad som annars skulle vara fallet. Alternativa färdvägar skulle i dessa fall finnas kvar. tycks socialdemokraterna vilja införa avgifter på redan befintliga vägar och broar. Även om dessa är byggda långt tillbaka i tiden och investeringarna avskrivna vill man ta ut avgifter. Det är här i själva verket inte frågan om avgift, utan om en ny vägskatt. Bilismen beskattas redan nu mer än tillräckligt. Så länge denna överbeskattning fortgår skall inga nya vägskatter införas. har nämnts som ett tänkbart objekt. Man kan fråga sig om det är rimligt att straffbeskatta dem som vill besöka . Hade det varit fråga om att bygga en ny bro, och att den skulle komma till stånd tidigare än annars, vore broavgift ett tänkbart alternativ. Men byggdes , och finansieringen klarades av då. Det nödvändiga underhållet får på sedvanligt sätt. Bilisterna har redan betalat in vad som på dem ankommer. Jag anser att vägavgifter på det befintliga vägnätet inte skall införas. Vid tidigareläggning av väg- eller brobyggen kan avgifter vara en tänkbar lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vägavgifter på det befintliga vägnätet ej skall införas.
mot · GC02T326 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T326 av () Broar i stället för färjor I finns många färjor. Dessa färjor bör av såväl samhällsekonomiska som miljöskäl ersättas med broar eller tunnlar. Som exempel kan nämnas färja i . Driftskostnaderna för denna färja är . Dessutom behöver de nuvarande färjelägena byggas om . Det är en investering som beräknas kosta . Att ersätta denna färja med bro har beräknats kosta . Att ersätta färjor med broar eller tunnlar kan ses som en samhällsekonomisk besparing. Färjorna drivs med diesel och släpper ut mycket avgaser, vilket är negativt ur miljösynpunkt. Färjorna är ett stressmoment för trafikanterna och kan därmed bidra till olyckor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelarna med att ersätta färjor med broar.
mot · GC02T327 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T327 av m. fl. (s) Väganslaget till befinner sig i ett kritiskt läge vad gäller trafiksystemet. Vägnätet och det kollektiva trafiksystemet är föråldrade jämfört med behovet och ej kapacitetsanpassade. Trafikstockningar och olyckor ökar, och näringslivets transportförsörjning försvåras. Trafiksituationen har också medfört stora miljöproblem . Det är viktigt att finna en lösning. präglas av de många kommunerna med en gemensam marknad för boende, sysselsättning, service och rekreation. Nästan hälften av dem som arbetar i kommer från andra kommuner. av arbetstillfällena i länet, exklusive och , finns i . Resandet över kommungränserna är därför omfattande, och påfrestningen på innerstaden och dess tillfartsvägar är mycket stor. Regionen kännetecknas av en relativt stark befolkningstillväxt och ekonomisk expansion. Enligt prognoser, som trafikkontor har gjort, förväntas bilresandet därför öka kraftigt fram . Behovet av ett väl fungerande trafiksystem är då viktigt. Med nuvarande helt otillräckliga tillgång till medel för investeringar finns risk för en debatt, där olika intressenter hävdar att satsningar på just deras område är en lösning på problemen. Det får inte bli så att ytterkommuner som , och glöms bort till förmån för innerstaden. Samtliga transportuppgifter i alla regionens delar måste kunna lösas, om inte balansproblem skall förvärras, något som skulle bli ett stort nationellt problem. De samhällsekonomiska och företagsekonomiska förlusterna till följd av trafiksituationen är av en sådan storleksordning att det motiverar investeringsnivåer av en helt annan storleksordning än nuvarande statsbidragsanslag ger möjlighet till. Exempelvis är en utbyggnad av leder som bidrar till att bilismen minskar i nödvändig, inte minst ur miljösynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av större del av det statliga väganslaget till . () () () ()
mot · GC02T328 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T328 Utbyggnad av från till Goda kommunikationer är en verklig förutsättning för regionens utveckling. Kraven från kommuner, länsstyrelser och näringslivet på förbättringar av vägnätet är stora och välgrundade. och länsstyrelser tvingas nu konstatera att den knappa medelstilldelningen till väganslagen sätter sina spår i form av uppskjutna vägprojekt eller projekt som helt kommer utanför tidigare planer. Enligt trafikpolitiska beslut är det övergripande målet för bl. a. väghållningen att medborgarna och näringslivet i landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. En mängd trafikolyckor skulle kunna undvikas om en snabbare upprustning och mer rättvis och strategisk bedömning av olika vägavsnitt gjordes. 1 har de stora satsningarna på att bygga ut inneburit att bl. a. mellan och fått stå tillbaka. I kommun har tillkommit en bättre genomfartstrafik med en ny bro i centralorten. I skall en ny genomfartsväg anläggas. Dessa åtgärder är bra men löser bara delvis de problem som finns: en i övrigt låg vägstandard och en intensiv trafik med många tyngre transporter. Det är nu nödvändigt att bygga bort den eftersläpning av standarden hos som uppstått på grund av den resurskrävande utbyggnaden av i . De väganslag som kan komma i fråga för och län måste få användas till att bygga ut E66 från till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbyggnad av från till . 1 1988/89.
mot · GC02T329 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: T329 av () Länsvägnätet i län Det för regeringen allt överskuggande målet balans i statens budget har tillåtits dominera över medel och metoder. Resultatet av detta är tydligt på område efter område. Inte minst gäller detta vägnätet i alla dess delar. Den undermåliga standard som våra vägar har är till stor del en följd av den ökade biltrafiken i allmänhet och den tunga lastfordonstrafiken i synnerhet. Det är emellertid inget försvar. Trafikökningen har inte kommit plötsligt utan har givetvis varit känd för och därmed också för regeringen, vilket borde lett till rejält ökade väganslag. Så har inte varit fallet. har vägunderhållet blivit kraftigt eftersatt. Budgetpropositionen visar med all tydlighet regeringens fortsatt låga ambitionsnivå vad gäller vägnätet. har i sin framställning begärt betydligt ökade anslag jämfört med föregående år. De kraftigt ökade behoven har till stor del motiverats med att nedbrytningen av vägarna har ökat i betydligt större omfattning än vad som tidigare förutsetts. I budgetpropositionen framhålls emellertid att det med hänsyn till samhällsekonomin inte är möjligt att tillgodose krav. Regeringens förslag innebär ett i förhållande till anslagsbegäran minskat anslag med ca 4 miljarder. har år påtalat kortsiktigheten i regeringens synsätt vad gäller vägarna och inte minst det mindre vägnätet. föreslår kraftigt ökade anslag både vad gäller bärighetshöjande åtgärder, byggande av vägar och till de enskilda vägarna. Förfallet av vägarna är särskild tydlig på länsvägnäten. Det gäller inte minst län där det kunnat noteras ett kraftigt försämrat vägbestånd. Framställningar till har genomgående mötts av beskedet att anslaget är slut, varför förbättringsåtgärder måste anstå. En vägpolitik som tillåter vägarna att så kraftigt försämras är oacceptabel. Behov av nybyggnad av vägar och därav följande investeringskostnader kommer att öka väsentligt. Om en godtagbar vägstandard, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt, skall kunna uppnås på länsvägnätet i län, måste anslaget höjas. måste ges resurser som står i rimlig proportion till det stora upprustningsbehov som finns. Det bör i det här sammanhanget också påpekas att målsättningen för pågående projekt för landsbygdsutveckling förutsätter ett fungerande kom- Mot. 1988/89 munikationssystem och vägar med försvarbar standard. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av ytterligare medel till länsvägnätet i län.
mot · GC02T331 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T331 av m. fl. Strukturkrisen i Bergslagen berör i hög grad län. Särskilda insatser har gjorts och görs av statliga, regionala och kommunala organ för att stödja och stimulera till en positiv utveckling inom Bergslagsregionen. Insatserna har givit påtagliga resultat och situationen ser bättre ut än . Ett övergripande regionalpolitisk synsätt präglas av medvetna satsningar på ett utvecklingsbart näringsliv och en väl fungerande infrastruktur. I begreppet infrastruktur är möjligheten till kommunikationer en viktig del. För att regionalpolitiska satsningar på näringslivet ska nå avsedd effekt krävs en vägstandard som möjliggör transporter av människor och material. En utbyggnad av vägnätet bör leda fram till minskade transport- och restider och därmed ge ökad tillgänglighet för de regioner som har ett begränsat utbud av sysselsättning och service. En fullständig utbyggnad av , innebär att och kan fungera som en gemensam arbetsmarknadsregion och pendlingsmöjligheterna till gymnasieskolan förstärks. Vid finns en stor arbetsplats med anställda från både och . Brunnsanstalten fungerar , tack vare stora statliga, regionala och kommunala satsningar som en modem kurs-, konferens- och framför allt rehabiliterings- och friskvårdsanläggning. En stor del av tillresande gäster kommer till Loka via . har satsats över 50 milj. kr. (34 milj., läns landsting 15 milj. och kommun 2 milj.) på en upprustning och utbyggnad av Brunnsanstalten Loka. Ombyggnaden av den grusvägen till en väg med god bärighet har påbörjats. har länsarbetsnämnden anslagit 16 milj. kr. beslutade i enlighet med regeringens förslag som biträddes av trafikutskottet att avsätta 25 milj. kr. för en första etapp av ombyggnad på . De särskilda insatserna gäller till en början ombyggnadsarbetena på en ... delsträcka av , till en beräknad kostnad av 45 milj. kr. Av sistnämnda belopp bör enligt föredraganden 25 milj. kr. avsättas för en första etapp av ombyggnad på . (TV 1987/88:9). Sedan beslutet fattades om byggnad av etapp I har projekteringen färdigställts för den återstående etappen. Om inte arbetet fullföljs med den avslutande etappen uteblir de effekter som varit syftet att uppnå med delsatsningar som gjorts. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet att fullfölja påbörjad förbättring av . () ()