mot · GD02Kr365 · 1989-01-01 00:00:00 — av m.fl. (vpk) 1989/90 Kr365377 Kulturministern skrev i budgetpropositionen 1987/88 om verksamhet följande: när ett växande - och i inte ringa omfattning kommersialiserat och utslätat - programutbud når oss via satellit och kabel är det viktigt att programföretagen lever upp till grundtanken om publicistiskt oberoende etermedier, vilka har som en huvuduppgift att förmedla och levandegöra svensk kultur Så tyckte alltså kulturministern då och vpk instämde helt i den bedömningen. har utvecklingen präglats av fortsatta och omfattande förändringar inom etermediaområdet och i Radiokoncernens omvärld. Antalet TV-sändande satelliter ökar och sänder ett 40-tal programkanaler över , därav 15 kanaler för vidare sändning i . kan av samtliga hushåll se satellitsändna program. Om kabelnätets tillväxt fortsätter i samma takt som kommer antalet hushåll som kan se kabel-TV att passera miljonen . Om man utgår från vad kulturministern tyckte i budgetpropositionen 1987/88 skulle det vara ännu viktigare att programföretagen lever upp till grundtanken om publicistiskt oberoende etermedier, vilka har som en huvuduppgift att förmedla och levandegöra svensk kultur. Och det anser vpk. Just med hänvisning till den snabba utvecklingen inom eterm liaområdet måste vi skapa förutsättningar som stärker kon».urrensmöjligheter och gör det möjligt för att erbjuda tittarna och lyssnarna kvalitativt högtstående program som återspeglar den svenska verkligheten på alla nivåer. Det är på så sätt man skapar verkliga valmöjligheter för folk, inte minst för de TV-tittare som också i fortsättningen kommer att vara hänvisade till sändningar över marknätet. Valmöjligheterna skapas genom att framstår som ett kvalitativt högtstående alternativ till olika multinationella mediabolag som har tagit hand om mycket av satellitsändningarna och överöser oss med undermåliga, kommersiella och alltför ofta våldsförhärligande program. Mot denna bakgrund och i enlighet med vpk:s kulturpolitiska målsättningar anser vi att det är av ovärderligt stor kulturpolitisk betydelse att förutsättningar skapas så att , såsom de själva skriver, kan erbjuda de svenska lyssnarna och tittarna ett mångfaldigt utbud av program som är 1 Nr Kr365 -377 bildande, kunskapsberikande och inte minst underhållande, som värnar vår identitet, kultur och språk och som skildrar den svenska verkligheten på alla nivåer. Man bör ha i åtanke att är landets största kulturproducent och avgjort den slagkraftigaste. Men regeringen anser att en allmän förstärkning av Radio-koncernens resurser bör anstå ytterligare , i avvaktan på att frågor om den framtida TV-politiken m.fl. dithörande frågor, skall beredas ytterligare. Regeringens ovilja till förstärkning av resurser beror på tveksamhet om dess framtida finansieringsformer. Regeringen vill invänta beslut av den socialdemokratiska partikongressen. Det uppenbara syftet är att ändra tidigare beslut om reklamfri TV. Vpk anser i enlighet med våra kulturpolitiska målsättningar och i enlighet med planer för framtida utveckling att vi bör skapa förutsättningar för en utveckling av koncernen med bibehållen public service-inriktning. Vpk anser att också i fortsättningen skall fungera utan reklamfinansiering, vilket är en förutsättning för yttrandefrihet och kulturell frihet. Den s.k. mångfalden av snabbt växande TV-bolag som utnyttjar satellitsändningar i en reklamfinansierad verksamhet söker sig av naturliga skäl till så stora publikgrupper som möjligt och följaktligen till ett programinnehåll som är så lite kontroversiellt som möjligt, inte ifrågasättande, inte kritiskt granskande. Det blir av nödvändighet, inte minst med tanke på att de skall sändas i olika länder , utslätat och förgrovat. Reklamfinansieringen av verksamhet har debatterats flitigt . Vpk:s uppfattning i den frågan är att förutom de mycket negativa kulturpolitiska effekterna som TV-reklamen kommer att få, så är den som rent finansieringsalternativ den sämsta tänkbara. Eftersom TV-reklamen betalas av konsumenterna indirekt via varorna, utsätts den för alla mellanhänders procentpåslag under varans väg från producent till konsument plus moms. Det har räknats fram att av det konsumenterna får betala kommer att bidra till TV:s ökade finansiering. Det betyder att den finansieringsformen blir 5 till 6 gånger dyrare för konsumenterna bortsett från den otillbörliga påverkan vi också utsätter oss för. Vi måste också ta hänsyn till att överkonsumtionen är vår tids stora problem, som förorsakar negativa effekter på hälsa, miljö, privatekonomi, överhettning av rikets finanser samt ger omöjliga globala effekter. Att då finansiera TV genom att stimulera ytterligare konsumtion, ja rättare uttryckt, fel- och merkonsumtion, är ju barockt och helt emot vårt gemensamma bästa. Sett ur detta perspektiv vore det sundare att höja reklamskatten för att dämpa konsumtionen och att därifrån ta fram resurserna till en ökad finansiering av TV. Reklamen kostar oss konsumenter (efter alla procentpåslag på vägen samt moms) . Inte en oväsentlig siffra om man ser den i proportion till vår livsmedelskonsumtion på ca . Under en följd av år har Radio-koncernens intäkter successivt urholkats. Så kan det inte fortsätta. Alla som verkligen menar allvar med att de önskar en bättre svensk radio och television, som kan möta kommersialis 1989/90 Kr365