mot · GC02Jo209 · 1989-01-18 00:00:00 — 1988/89 :Jo209 av och (båda c) Sockerbetsodlingen i Sydöstra Alla odlare av sockerbetor på och läns fastland borde av regeringen få klara och positiva besked om den framtida produktionen. Lika viktigt är det att alla som arbetar vid sockerbruket i får besked om att sysselsättningen blir garanterad för framtiden. Sockerbetsodlingen är av vital betydelse för såväl jordbruket i bygden som den enskilde brukaren. Sockerbetorna ger jämnare skördar än spannmål. För animalieproducenterna ger odlingen också betydande mervärden i form av biprodukter för foderändamål som betblast och betmassa. Leverantörer till sockerbruket är ca 520 betodlare från , sydöstra och med en sammanlagd betareal av ca 4 200 ha. Under kampanjen skördas på denna areal ca betor eller ca per ha. Under kampanjen, då fabriken går dygnet runt i treskift veckans , tillverkas ca strösocker som sedan förpackas dels i säckar om och dels i påsar om till hushållen. sockerbruk sysselsätter ca 110 personer . För kampanjen rekryteras ca 60 personer. Bruket ger också sysselsättning åt underleverantörer, verkstäder, entreprenörer och transportföretag. För att odlarna ska våga satsa på en rationell och modern maskinpark och för att de anställda vid bruket ska kunna känna trygghet i anställningen måste de nuvarande ettåriga avtalen förlängas till minst femåriga för att möjliggöra en långsiktig planering. Som ett exempel på hur den nuvarande osäkerheten påverkar maskininvesteringarna kan nämnas att denna odlingssäsong har endast tre betupptagningsmaskiner inköpts i betodlingsdistriktet. inköptes ca 30 sådana maskiner. Enligt riksdagsbeslut ska sockerproduktionen avpassas så att ett importutrymme på upprätthålls. Motivet är att hänsyn bör tas till behov av export. En låg självförsörjningsgrad ökar importberoende. är ett av de mest importberoende länderna i . Det finns anledning för att slå fast en självförsörjningsgrad på för att göra mindre sårbart i en krissituation. Hela den svenska sockerproduktionen motsvarar av världens sockerproduktion på ca . Betydelsen för av en sänkning av den svenska självförsörjningsgraden motsvarande någon tiondels promille av världsproduktionen får inte överdrivas. Ett betydande exportöverskott kommer dessutom alltjämt från bl.a. EG. Det måste anses ostridigt att en nedläggning av sockerbruket i skulle innebära att hela sockerbetsodlingen i Kalmarlän upphör. Det skulle innebära ett totalt bortfall av ca 400 årssysselsatta inom näringslivet i länet. De regionalpolitiska konsekvenserna kan dock bli betydligt allvarligare genom att huvuddelen av Mörbylångabrukets odlingar ligger på . Näringslivsstrukturen på har sin bas i jordbruket som svarar för en fjärdedel av alla arbetstillfällen. Industrin är svagt utvecklad, men har fått en viss uppgång i och med att möjligheter till lokaliseringsstöd gavs . I de båda Ölandskommunerna finns ca 1 200 sysselsatta inom industrin med tyngdpunkt i livsmedelsbranschen. är bortsett från området runt bron och och tätorter en utpräglad avfolkningsbygd. Flera församlingar har av invånarna i pensionsåldern. En nedläggning av sockerbruket i skulle få synnerligen allvarliga följder och innebära en så kraftig åderlåtning att det skulle bli svårt att upprätthålla både offentlig och privat service. Nedlagda skolor och affärer skulle bli följden. Statsmakterna har vid ett flertal tillfällen fastslagit att en minskning av sockerbetsodlingen och sockerproduktionen ej får drabba och , där odlingens betydelse för sysselsättning och samhällsutveckling är störst. Det har inte inträffat något som ändrar denna grundsyn. Tvärtom har miljösynpunkter tillkommit som ytterligare stärker ett bevarande av odlingen. och är känsliga för föroreningar. Sockerbetan med sin långa växtperiod binder kvävet under hela och förhindrar därvid kväveläckage från de lätta jordarna ut i och . Härvid är sockerbetan vida överlägsen spannmål. Sammantaget får en nedlagd sockerproduktion helt orimliga konsekvenser för såväl enskilda som för en redan utsatt region. En garanti för fortsatt odling av sockerbetor och produktion vid bruket i är därför ett viktigt bidrag till dessa bygders utveckling och framtid. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sockerbetsodlingen på och läns fastland. () () 1988/89 Jo209