ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T206 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:T206 av och (båda c) Trafiken är en av våra största miljöpåverkare. För att minska på försurande utsläpp från personbilar och dieselfordon är det viktigt att satsa på en god järnvägsservice i form av tätare och bättre anpassade turer, bättre spår och vagnar och olika rabattsystem. Det skulle öka järnvägens konkurrenskraft och få fler att utnyttja tåget, antingen för persontrafik eller för godstransporter. Med tanke på tilltagande skogsdöd och havsdöd längs är det ytterst angeläget med ett dubbelspår längs hela kusten på sträckan GöteborgMalmö. De medel fått för viss upprustning av är otillräckliga. saknar medel för redan planerat dubbelspår ner till , som enligt trafikpolitiska propositionens intentioner skulle vara klart till 1992. Dessutom fick inte de begärda , som skulle behövts för ytterligare en etapp på denna så miljökänsliga sträcka. Det måste satsas mer på , särskilt mot bakgrund till regeringens uttalande om att göra västra till miljöskyddsområde. Det kommer att bli mycket svårt att i nödvändig omfattning minska på skadliga utsläpp från trafiken längs om inte arbetet med påskyndas. En del av går över , är mycket trafikerad men har dålig standard. Både persontåg och godståg blir ofta försenade på denna bansträcka eftersom sträckan har stora begränsningar. Det beror på små kurvradier, bl.a. beroende av den starka lutningen. beror det på snöhinder eller lövfällning. För att komma från beskrivna förseningar och problem borde det istället byggas en tunnel genom . En tunnel skulle också öka trafiksäkerheten genom att en mängd plankorsningar mellan väg och järnväg skulle försvinna. Det bör göras en miljökonsekvensbeskrivning för att utröna om det är klokt miljömässigt att konstruera en fast förbindelse mellan och för tågtrafik. Vägsträckan mellan och är redan hårt utsatt av miljöskadliga usläpp från trafiken. Vore det möjligt att redan i föra över tung godstrafik via till kontinenten i 1 1988/89. Nr T206 -210 högre grad än vad som sker, skulle miljön förbättras förutom att Mot. 1988/89 trafiksäkerheten skulle öka. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ytterligare resurser till i syfte att påskynda dubbelspår längs hela sträckan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av en tunnel genom , 3. att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna av en fast järnvägsförbindelse mellan och . () ()
mot · GC02T208 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:T208 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr211 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en utbyggnad av kringfartsleder till en ring runt , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en begränsning av användningen av dubbdäck för att därmed minska stoftbildning och slitage på gator och vägar.
mot · GC02T209 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T209 av m.fl. (fp) Kommunikationerna i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A408 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelning av statliga anslag vad gäller vägar och kollektivtrafik till , 2. att begär att regeringen inleder planeringen för en alternativ flygplats i södra regionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behov av fortsatt utbyggnad av spårbunden trafik i , även efter att nu påbörjade projekt är färdiga, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att bemanningsplanen för måste omprövas, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud mot höghastighetsbåtar i linjetrafik. (fp) () () () () ()
mot · GC02T211 · 1989-01-17 00:00:00 — av m.fl. (s) Sammanslagning av och 1988/89 T211214 Transporterna får allt större utrymme i den politiska diskussionen. Det är viktigt eftersom transporterna har en stor betydelse för utvecklingen av olika bygder och delar av . I skall leva har uppmärksamheten riktats på det mindre vägnätets betydelse för landets glesare delars överlevnad. Till dessa mindre vägar ges allt snävare anslag eftersom motorvägar och storstädernas trafiksituation kräver mycket stora resurser. I miljödebatten har trafikens roll alltmer hamnat i focus. Vägtrafikens andel av kväveoxidutsläppen (2/3 av det totala kväveoxidutsläppen) är en underskattad miljöfara. Vägtrafikens kolossala utveckling , prognosen för trafikökningen för återstoden av seklet har uppnåtts , är också en faktor som bör mana till allvarlig eftertanke. I landet saknas en övergripande syn på transportsystemet. Olika transportlag utvecklar sig själva utan dialog med andra och utan att de totala samhällspolitiska bedömningarna vägs in. Ett sådant exempel är transporterna till och från . Där är trafiksituationen miserabel. En miljövänlig lösning vore järnvägsspår med snabba tåg. Eftersom ingen samordning sker överväger nu att bygga ytterligare en fil för vägtrafik för att uppfylla sina åtaganden, att få ett jämnt och säkert trafikflöde. Ett annat exempel är järnvägen . Det är en tvärförbindelse för handelsutvecklingen österut. SJ har anser att denna sträckning icke är lönsam. Resultatet kan bli nedläggning som tvingar fram en stor väg tvärs över landet. Exemplen skulle kunna göras fler. Bristen på samordning förorsakar att - omställningen mot ett miljövänligare transportsystem försenas eller försvåras - den samhällsekonomiska kostnaden blir onödigt stor, effektivitet och rationalitet motverkas - den regionala balansen motverkas då alltför stora resurser måste bindas till . Av dessa skäl anser vi att det är dags att på allvar diskutera en sammanslagning av och . Ett transportverk skulle på annat och nytt sätt kunna nå de samhällspolitiska mål som skjuts allt längre in nämligen 1 1 1988/89. 1988/89 T211 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en sammanslagning av och . () () - ökad satsning på kollektivtrafik - överföring av gods från landsväg till järnväg - bättre resurser till det mindre vägnätet - bättre regional balans.
mot · GC02T216 · 1989-01-20 00:00:00 — Samordningen av civila vägplaner och krigsväg Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fö503 hemställs 1. att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om samordning av civila vägplaner och krigsvägplaner, 2. att beslutar ge regeringen tillkänna vad som anförts om järnvägsnätets roll ur totalförsvarssynpunkt, 3. att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om sjöfartens roll ur totalförsvarssynpunkt. () () () () () () 1 1988189.3 samt.
mot · GC02T217 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:T217 av m.fl. (c) Kommunikationerna i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo217 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande kommunikationerna i .
mot · GC02T221 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: T221 av m. fl. (c) Kommunikationerna och regionalpolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A435 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av goda kommunikationer för den regionala utvecklingen, 2. att hos regeringen begär att föreläggs ett tioårigt program för förstärkning och beläggning av grusvägar inom länsvägnätet i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () () () () 1 1988/89. Nr T221 - 224
mot · GC02T223 · 1989-01-12 00:00:00 — differentierad taxa enligt vad som anförts i motionen,2] [att beslutar att drivmedlen biogas och vätgas skall befrias från skatt,2] [att som sin mening ger regeringen till känna att skatten på motorgas (t. ex. naturgas) skall vara så låg att den blir 21 billigare än bensin-och dieseldrift,2] Mot. [att beslutar att skrotningspremien för personbilar T223 skall höjas till ,3] [att som sin mening ger regeringen till känna att beskattningen av förmånen att ha fri bil skall ses över enligt vad som angivits i motionen,2] 24. att hos regeringen begär en lagändring som ger kommunerna möjligheter att införa biltullar eller områdesavgifter för biltrafik, [att beslutar att obligatorisk avgasdeklaration för motorfordon i annonser och försäljningsbroschyrer skall införas enligt vad som angivits i motionen,3] [att som sin mening ger regeringen till känna att tillsatser av giftiga eller miljöfarliga ämnen i bränslen och drivmedel bör förbjudas,3] [att som sin mening ger regeringen till känna att återvinning av bensinångor skyndsamt bör införas,3] () () () () ' 1988/89: Ju229 2 1988/89:Sk652 3 1988/89: Jo804
mot · GC02T224 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: T224 av () Järnvägstrafiken i nedre Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A437 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av järnvägstrafik i nedre , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av vägar i .
mot · GC02T236 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T236 av m. fl. (fp) Trafikpolitikens konsekvenser för Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A440 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av trafikpolitiska beslut. () ()
mot · GC02T237 · 1989-01-19 00:00:00 — av m.fl. (mp) Länsjämvägarna m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:A453 hemställs 1. att för /90 beslutar att anslå 625 milj.kr.i riktat bidrag till länsjämvägarna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående post-, tele- och datakommunikation. () () 1 1988/89.
mot · GC02T238 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T238 av och (båda fp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A455 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om postgången i skärgården, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbifart vid , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tvärförbindelse mellan Kinda-Åtvidaberg-Valdemarsvik, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mellan och , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning av länsvägnätet, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om supertankers i .
mot · GC02T239 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T239 av och (båda m) Väganslagen till , m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:A456 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att väganslagen till länet bör höjas som en viktig regionalpolitisk åtgärd, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett sjötransportstöd bör införas för att bevara konkurrenskraften för den miljövänliga vänersjöfarten.
mot · GC02T240 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T240 av m.fl. (s) Bannätet i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo864 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nya finansieringsformer för bannätet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i kommande års budgetarbeten pröva väsentligt höjda anslag till olönsam persontrafik på järnväg, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förbifarter tilldelas ett större belopp av det samlade anslaget för investeringar i nya vägar än vad som beslutades i samband med behandlingen av trafikpropositionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tilldelning av medel för att bygga bort flaskhalsar i vägnätet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lånefinansiering för att möjliggöra en ökad utbyggnad av vägnätet, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ändring i 147 § vägtrafikkungörelsen, så att kan besluta om nedsättningar av hastighetsgränserna även för längre sträckor och större områden. () () () ()
mot · GC02T244 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T244 av och (båda c) Ny regionflygplats i m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A465 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ny regionflygplats i , 2. att begär att regeringen återkommer med ställningstagande till förslag om en beredskapsorganisation på havsmiljöområdet. () ()
mot · GC02T246 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T246 av och (båda fp) Harmonisering och utjämning av kostnader inom den svensk/europeiska transportnäringen Den svenska välfärden bygger på ett omfattande utbyte av varor och tjänster med vår närmaste omvärld. av varuvärdet i import/export transporteras med lastbil. Hälften av vår utrikeshandel sker med . Handelsutbytet över våra gränser väntas fortsätta att öka, och näringslivet kommer i allt högre grad att internationaliseras. Vi anser det nödvändigt, att målmedetet deltar i den västeuropeiska integrationen. För att kunna närma oss bör aktivt eftersträva anslutning till den gemensamma transportmarknaden. Det är särskilt viktigt för landsvägstransporterna. Regeringen bör därför kraftfullt agera för att vinner anslutning till den gemensamma transportmarknaden. Bl.a. måste möjligheterna att bedriva en fri trafik, även tredjelandstrafik, bli ömsesidiga. Svensk åkerinäring kan hävda sig väl på en europeisk konkurrensmarknad. Det förutsätter emellertid, att konkurrensvillkoren anpassas till dem som gäller inom t.ex. EG. Framför allt måste det höga svenska kostnadsläget beaktas. I första hand bör regeringen sträva efter att beskattningen av vägtrafiken utformas i syfte att uppnå så stor konkurrensneutralitet som möjligt på den europeiska transportmarknaden. Svenska åkerier tvingas att leva i ett hårdare skatteklimat än konkurrenterna inom EG. Den 1989 kraftigt ökade kilometerskatten för upp till toppen av skatteligan. Ett sätt att beakta detta är att regeringen i överläggning med berörda stater tar upp frågan om beskattningens höjd. till toppen av skatteligan Tabellen visar skatten inom resp. land för en dragbil (2 axlar, ) med påhängsvagn (). Körsträckan har beräknats och bränsleförbrukningen till 4 l/mil. Beloppen anges i ECU (= ) och index med = 100. Jämförelsen avser , innan de kraftiga skattehöjningarna drabbade svenska lastbilar, och när skattehöjningarna har genomförts. 1988/89 T246 Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen får i uppdrag att i samband med förhandling och harmonisering mellan svensk och europeisk transportmarknad beakta vad i motionen sägs om likvärdiga konkurrensvillkor för den svenska transportnäringen. () () gotab 16882, 1989
mot · GC02T248 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T248 av m.fl. (m) Vissa anslag på område På område finns i årets budgetproposition ett femtiotal anslagsposter om sammanlagt mer än . Beträffande det stora flertalet av dessa har vi ingen erinran. Det är positivt att regeringen nu tycks ha insett marknadsekonomins fördelar i så måtto att man fortsätter på den av oss anvisade vägen med ekonomiska styrmedel. Vi ställer oss därför självfallet positiva till de föreslagna bidragen till reningsutrustning på nya lastbilar och bussar, respektive äldre personbilar. Lika självfallet ställer vi oss helt avvisande till det anslag om som föreslås för att finansiera fritidsbåtsregistret. Detta register är uppenbarligen inte bara onödigt och integritetskränkande utan också dyrbart. Det bör därför avvecklas. Vad beträffar vägarna har underhåll och standard nu blivit så eftersatta att det kan accepteras. Vi föreslår därför i annan motion att väganslagen höjs kraftigt, med sammanlagt varav ytterligare mer än till drift och byggande av enskilda vägar. Till rederierna utgår ett nytt bidrag om . Vi anser att det gamla stödet om bör tas bort. De sammanlagda anslagen till järnvägs- och kollektivtrafik uppgår i årets budget till . Vi föreslår där vissa förändringar vad avser anslagen D8, H2 och H6 om sammanlagt . Vi föreslår viss förändring vad avser utbyggnaden av . Regeringen föreslår ett fullföljande av utbyggnaden i enlighet med den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Detta är naturligtvis lovvärt, men inte tillräckligt. kommer att få en stor betydelse, inte minst som en del i Scandinavian Link. Vid tillräckligt stort underlag för person- och godstransporter är järnvägen ett effektivt och miljövänligt transportmedel. Detta underlag torde finnas för denna bansträckning, men för att förutsättningarna skall kunna tas till vara krävs fortsatt utbyggnad av dubbelspår. Fördelarna med de förbättrade bandelarna kan annars inte utnyttjas fullt ut. Vi föreslår därför i separat motion sådana förändringar i rätt att ta upp lån samt att ta ut avgifter att det blir möjligt att finansiera och fortsätta utbyggnaden av dubbelspår på . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avskaffar anslaget E2 Fritidsbåtregister, 2. att avskaffar anslaget E7 Stöd till svenska rederier, 3. att till anslaget D8 Ersättning till SJ för utveckling av godstrafik för /90 anslår , 4. att till anslaget H2 Transportstöd för m.m. för /90 anslår , 5. att till anslaget H6 Köp av interregional persontrafik på järnväg för /90 anslår . () () Per Stenmarck (m)
mot · GC02T249 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T249 Likvärdig basal service är ett viktigt mål för regionalpolitiken. Dagssituationen är att regioner i skogslänen inte har likvärdig uppbyggd service i vägar, kommunikationer, telefiberoptiknäten m.m. Detta är givetvis negativt för utveckling av näringsliv, handel m.m. Det är också en rättvisefråga gentemot befolkningen. Viktig basal service skall komma hela landet till godo. Post, tele, vägar och kommunikationer skall likvärdigt omfatta alla medborgare. Affärsverken har regeringens och uppgift att både drivas effektivt och att ta ett regionalpolitisk! Det är svårt att klara en sådan dubbel uppgift. Men likväl är det den uppgiften som affärsverken skall förverkliga. Skälet till att vi har statliga affärsverk är att staten och samhället skall kunna garantera alla regioner och alla medborgare likvärdig och basal service. En utbredd uppfattning i skogslänen är att affärsverken brister i sitt regionalpolitiska ansvar. Vi anser dock inte att effektiviteten och regionalpolitiken skall ställas mot varandra. Gör man så faller idén med statliga affärsverk. Både effektiviteten och det regionalpolitiska ansvaret kan och bör utvecklas i affärsverken. För en sådan utveckling behövs tydligare signaler från regeringen till affärsverken - om det regionalpolitiska ansvaret. Förutom tydliga styrsignaler från regeringen behöver också system för resultatets uppföljning utvecklas. Hur förverkligas det regionalpolitiska ansvaret av de olika affärsverken i skogslänen - vad brister, vad behöver åtgärdas? Regeringen har genom kommunikationsministern tillsatt en utredning om affärsverkens sociala ansvar. Det kan vara lämpligt att den utredningen utvecklar förslag som gör att affärsverken bättre fullgör sitt regionalpolitiska ansvar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om affärsverkens regionalpolitiska ansvar. () () 1988/89 T249
mot · GC02T252 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T252 av m.fl. (vpk) Minskad bilism Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo962 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till en handlingsplan för att minska bilismen samt en utbyggnad av kollektivtrafik, 2. att beslutar införa sänkta hastighetsgränser fr.o.m. maj månad 1989, varvid . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02T254 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T254 av m.fl. (m) JänvägstraFiken i m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A483 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs beträffande , Mälardalsbanan och , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs beträffande inriktningen av det statliga väganslaget, 3. att hos regeringen begär förslag till ett system med lokala miljöavgifter på bilismen. () () () () () fm)
mot · GC02T255 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T255 av och (båda mp) Nordiskt samarbete på trafikområdet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo965 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att bilismen bör minska , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att nya bilgenererande motorvägar och inte bör byggas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att förutsättningarna för en tunnel, endast för tågtrafik, mellan och bör utredas.
mot · GC02T257 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T257 av () Kommunikationerna i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A488 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om kommunikationer i .
mot · GC02T301 · 1989-01-13 00:00:00 — av () Vägnätet i 1988/89 T301-307 I skatteutskottets betänkande 87/88:21 påpekas att eftersläpningen av vägunderhållet är omfattande och att ett särskilt anslag för byggande av riksvägar inrättats. Det höjda anslaget avser i stor utsträckning insatser på vägar i skogslänen och är därför regionalpolitisk! Vidare kan man läsa att höjningen av anslaget till drift av statliga vägar gör det möjligt att upprätthålla vägstandarden och åtgärda eftersläpande underhåll. Återigen betonas att en stor del av dessa insatser går till vägar i . 1 trafikutskottets betänkande 87/88:20 sägs att ett grundläggande delmål i vägpolitiken är att säkerställa en tillfredsställande standard även på det lågtrafikerade vägnätet. Utskottet anser det angeläget att så långt möjligt anpassa det svenska vägnätet till EG-standard. En sådan anpassning skulle vara av särskilt stor betydelse för skogsindustrin. Även detta utskott betonade särskilt vikten av satsningar på skogslänen. nämns här bland de län där vägnätet bör kunna upplåtas för lastbilstrafik med 10 tons axel och 16 tons boggitryck samt 56 tons bruttovikt fr.om. 1995 bör vägnätet tillåta 60 tons bruttovikt och 18 tons boggitryck. Dessa uttalanden är naturligtvis betydelsefulla för del. Tyvärr kan det inte återspeglas i de investeringsmedel som tilldelas länet. fördelade på 19891993 vid decembermötet. För att nå det resultat som anges i riksdagsbeslutet krävs det . Huvudvägnätet består i av dels riksvägar och dels primära länsvägar. Det finns allmänna vägar, av dessa tillhör huvudvägnätet. Huvudvägarna är i dåligt skick. består av grusvägar, dessutom stängs av huvudvägnätet i länet av på grund av tjällossningen . I genomsnitt hålls huvudvägarna stängda av denna anledning . Huvudvägnätet är sämst i . Söder om är huvudvägnätet asfalterat. Norr därom finns huvudvägar som inte är asfalterade. Av dessa ligger i . Bra vägar är ett av de mest verkningsfulla regionalpolitiska medlen. Det binder samman starka och svaga regioner. En låg vägstandard däremot utgör en effektiv broms på utvecklingen i våra glesbygdslän. 1 1988/89. punkt från detta bör komma i åtnjutande av ett större anslag Mot. till vägunderhåll än de medel som beräknats för perioden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägar i .