mot · GC02Fi49 · 1989-04-11 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi49 med anledning av prop. 1988/89:121 om lag om Mot en folk- och bostadsräkning 1988/89 Motionens lagförslag Förslag till Lag om en folk- och bostadsräkning Härigenom föreskrivs följande. 1 § I de kommuner som medverkar i räkningen, skall företas en folk- och bostadsräkning (FoB 90) för att framställa tryckt, offentlig statistik. Personuppgifter om personer som begärt vidareförmedlingsspärr enligt 25 §, får endast användas för detta ändamål. Personuppgifter om personer som inte begärt sådan vidareförmedlingsspärr, får, förutom det ändamål som anges i första stycket, också, dels användas för kommersiella och annan uppdragsverksamhet, dels vidareförmedias till andra myndigheter och till forskare. Vidareförmedlingen får bestå av såväl utlämning av statistik baserad på personuppgifterna, som utlämning av individuella data om personen. 2 § Kommun som inte önskar medverka i folk- och bostadsräkningen , skall anmäla detta till . De kommuner som inte gör sådan anmälan, skall delta i räkningen. Uppgifter får insamlas enligt denna lag endast om medlemmar i de kommuner, som deltar i folk- och bostadsräkningen. 3 § genomför folk- och bostadsräkningen med hjälp av automatisk databehandling. Personuppgifter med individdata får inte behandlas med persondator, och inte överföras med datakommunikation. Person-, bostads- och fastighetsuppgifter lämnas för folk- och bostadsräkningen enligt 619 §§. Registeruppgifter får inhämtas enligt 23 och 24 §§. 1 1988/89. 4 § Mätdag för folk- och bostadsräkningen är . 1988/89 sonuppgifterna skall lämnas in . 5 § skall senast den informera kommunerna om deras rättighet att anmäla, att de inte ämnar medverka i folkoch bostadsräkningen. skall informera medlemmarna i de kommuner som medverkar om innebörden av att begära vidareförmedlingsspärr enligt 25 §. Informationen skall också omfatta innehållet i det register som upprättas. När det gäller folk- och bostadsräkningarnas betydelse för forskning, skall nämna som exempel, att tidigare folkoch bostadsräkningar använts av forskningsprojektet . Informationen skall vidare innehålla upplysningar om de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller och om rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligt datalagen (1973:289). Föreskrifter om sekretess finns i sekretesslagen (1980:100). Informationen skall nämna, att den slutliga bedömningen av sekretessen görs av regeringsrätten. 6 § Personuppgifter lämnas av dem som är födda eller tidigare och som är bosatta i eller annars skall vara kyrkobokförda här som uppgifterna avser. 7 § Den som lämnar personuppgifter skall ange namn och personnummer, församling där bostadsfastigheten är belägen, utdelnings- och ortsadress, innehavare av bostaden, färdsätt till arbete, om vidareförmedlingsspärr skall gälla. 8 § Bostadsuppgifter lämnas av dem som innehar och stadigvarande bebor en bostadslägenhet som uppgifterna avser. 9 § Den som lämnar bostadsuppgifter skall ange namn, personnummer och hushållsställning (gifta eller samboende, barn, övriga boende) för de boende som är födda eller tidigare, förekomsten av kök eller kokvrå, 2 tillgång till hiss, Mot. förekomsten av en eller flera bostadslägenheter i huset. 10 § Fastighetsuppgifter skall lämnas av dem som som uppgifterna avser äger ett eller flera bostadshus i . Med bostadshus förstås byggnader med en eller flera bostadslägenheter. Om samma person äger flera bostadshus på samma fastighet, lämnas en enda fastighetsuppgift för husen gemensamt. För sådana bostadshus som ingår i arrendeupplåtelser skall fastighetsuppgifter lämnas av arrendatorn i stället för av husägaren. 11 § Den som är skyldig att lämna fastighetsuppgifter skall ange följande uppgifter om den fastighet där bostadshuset är beläget, om bostadshuset och om bostadslägenheten, nämligen 1. om fastigheten: län, kommun och församling där fastigheten är belägen fastighetstyp (jordbruksfastighet, annan fastighet) antal bostadshus på registerfastigheten ägarens namn och adress ägarkategori (staten, kommun, allmännyttigt bostadsföretag, bostadsrättsförening, enskild person, annan ägare) 2. om huset: hustyp (enbostadshus, tvåbostadshus, flerbostadshus, annat bostadshus) antal bostadslägenheter i huset värmesystem och använda bränsleslag 3. om lägenheten: förekomsten av kök eller kokvrå om lägenheten inte är upplåten, orsaken till det Insamlingsförfarandet 12 § Person- och bostadsuppgifterna lämnas på en personblankett, som ges in till granskningsorganet i den kommun där den uppgiftsskyldige är bosatt eller annars skall vara kyrkobokförd. Fastighetsuppgifterna skall lämnas på en fastighetsblankett, som skall ges in till granskningsorganet i den kommun där fastigheten är belägen. Den som äger och stadigvarande bebor ett enbostadshus får dock lämna fastighetsuppgifterna på personblanketten. Granskningsorgan får endast vända sig till husägare eller arrendator för Mot. att samla in fastighetsuppgifter. organ får inte vända sig till centrala organisationer i detta syfte. Föreskrifter om granskningsorganet finns i 16 §. 13 § Person- och fastighetsblanketterna fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Staten tillhandahåller såväl blanketter som portofria svarskuvert utan kostnad för de uppgiftsskyldiga. 14 § Om en bostadslägenhet innehas och bebos av två eller flera personer tillsammans, får de lämna bostadsuppgifterna gemensamt på samma personblankett. Den som är skyldig att lämna person-, bostads- eller fastighetsuppgifter skriver under uppgifterna och svarar för deras riktighet. 15 § Kommunerna skall biträda vid spridningen av informationen om folk- och bostadsräkningen, biträda vid distributionen av blanketterna och vid upprättandet och insamlingen av uppgifterna, svara för att de insamlade uppgifterna granskas och i berett skick lämnas över till för fortsatt bearbetning. 16 § Varje kommun skall uppdra åt ett särskilt granskningsorgan att svara för de uppgifter som anges i 15 §. Granskningsorganet skall bestå av en granskningsledare och en ställföreträdare för denne samt i övrigt av den personal som behövs för uppgifterna. Granskningsledaren beslutar på organets vägnar. Om uppgiftslämnare eller annan part begär det, skall granskningsledarens beslut hänskjutas till den nämnd granskningsorganet lyder under. 17 § Granskningsledaren och dennes ställföreträdare utses av kommunen. Kommunen skall sörja för att granskningspersonalen utbildas för sina arbetsuppgifter. Kommunens förberedelser skall vara avslutade . 18 § Granskningsledaren får begära att uppgiftslämnare lämnar upplysningar om förhållanden enligt 611 §§. Granskningsledaren får delegera denna befogenhet till någon annan inom granskningsorganet. 19 § Uppgiftslämnare som meddelar granskningsorganet, att han inte önskar lämna uppgift till folk- och bostadsräkningen, skall inte kontaktas fler gånger av granskningsorganet. Personuppgifter får inte samlas in och 4 registreras om en sådan person ens om granskningsorganet genom lokal kännedom ändå kunde upprätta en ifylld blankett. Granskningsorganen får inte tillfråga annan person än uppgiftslämnaren själv om dennes förhållanden. Utan hinder av första och andra styckena, får anmana husägare och arrendator att fullgöra sina skyldigheter att lämna begärd uppgift. 20 § Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaning enligt 19 § tredje stycket får på begäran av eller granskningsledaren den uppgiftsskyldige föreläggas att göra detta vid vite. Ett sådant föreläggande utfärdas av i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. Vitet bestäms till lägst 100 och högst . 21 § Beslut om vitesföreläggande får inte överklagas. 22 § Frågor om utdömande av förelagt vite skall på begäran av eller granskningsledaren prövas av länsrätten i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. 23 § Från nedan angivna register får för folk- och bostadsräkningen inhämta följande uppgifter: 1. register över totalbefolkningen födelseland och senaste invandringsår 3. centrala företags- och arbetsställeregister företags namn och form arbetsställenas namn, nummer, storlek, sektortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod 4. inkomst- och förmögenhetsregister 1* 1988/89. 3 sami Nr Fi49 6. register över nyckelkodområden 8. registret vid 9. register års folk- och bostadsräkning 24 § Uppgifter sorn avses i 23 § 9 får bara användas för att i förväg trycka uppgifter på blanketterna till de uppgiftsskyldiga. 25 § som lämnar uppgift till folk- och bostadsräkningen har rätt att begära vidareförmedlingsspärr. När en uppgiftslämnare begärt detta, får hans data inte användas i kommersiella eller annan uppdragsverksamhet, lämnas ut till andra myndigheter, eller lämnas ut för forskning. Utlämning får varken ske på papper eller på lagringsmedium för automatisk databehandling. Vidareförmedlingsspärren gäller för alla statistikregister. 26 § får upprätta ett register fört med automatisk databehandling med samtliga uppgiftslämnares data. Detta får endast användas för framställning av tryckt, offentlig statistik. Det skall arkivläggas genom att överlämnas till . får också upprätta ett register fört med automatisk databehandling, där endast uppgifter om personer som avstått från att begära vidareförmedlingsspärr finns registrerade. Detta skall arkivläggas , och får användas för uppdragsverksamhet och för utlämning av individdata på papper och på medium för automatisk databehandling. Utdrag enligt datalagen 10 § m.m. 27 § Vid återlån av register från skall lämna ut utdrag enligt datalagen 10 §. Återlån skall alltid prövas av datainspektionen. 28 § skall lämna utdrag enligt datalagen 10 § från de upprättade folk- och bostadsräkningsregistren från den tidpunkt där de 6 börjar användas för sammanställning av statistik. Detta gäller även preliminär statistik och snabbstatistik. 29 § Lämnar någon ut personuppgift som är belagd med vidareförmedlingsspärr, dömes till böter eller fängelse högst . Ett register för kvalitetskontroll 30 § För att kunna kontrollera om uppgifterna i folk- och bostadsräkningen är tillförlitliga får med stöd av automatisk databehandling föra ett särskilt register för framställning av statistik. Närmare föreskrifter för att förebygga risk för otillbörligt intrång i den personliga integriteten med anledning av registret meddelas av datainspektionen enligt datalagen (1973:289). skall upplysa uppgiftslämnare till detta register om att deras medverkan är helt frivillig. Denna lag träder i kraft . Folk- och bostadsräkningens ändamål Mot. Jag får hänvisa till texten i min motion 1988/89:Fi4t. 1 regeringens förslag till lag finns ändamålet allmän information. Det enda försöket att definiera vad det är, finns i SOU 188:43 s. 117. Tydligen innebär detta att SCB skall få rätt att ingripa i samhällsdebatter förda av politiska organisationer. Genom att SCB har rådata, kan SCB, men ingen annan, använda FoB-statistik som tillhygge i exempelvis en bostadsdebatt. Dels bör SCB inte få i uppgift att vara någon slags debattpolis, dels bör luddiga uttryck inte alls skrivas in i lag. Tvärtom bör i stället tryckt, offentlig statistik införas som FoB:s huvudändamål. 1 regeringens förslag blir dessutom ändamålsparagrafen betydelselös, då vilket nytt ändamål som helst tydligen kan adderas i efterhand via 26 §. Det är ett klassiskt trix i longitudinella undersökningar: Först samla in data med ett begränsat syfte som uppges för uppgiftslämnarna. Sedan tänja detta. 26 § bör utgå helt. 2 § är onödig i en lag som har mellanrubriker. Regeringen ger inte allsidig belysning om FoB 90 behöver användas för kontroll av folkbokföringen. Denna motions förslag till lag utgår från att så inte blir fallet för att inte alltför mycket avvika från propositionen. Saken behöver lika fullt utredas. FoB 90 får utan denna myndighetsuppgift annan karaktär än FoB 85: kommuner kan tillåtas avstå att medverka efter anmälan, någon vitessanktion mot dem som vägrar svara behövs inte, och de vanliga reglerna om informerat samtycke i forskningsenkäter kan och bör tillämpas. Flusägare och arrendatorer av hus bör dock fortfarande kunna drabbas av vitessanktion för så vitt det gäller hyreshus. Vitessanktionerna i FoB 85 De tillämpades på så sätt, att SCB gav intryck av att alla vägrare skulle drabbas av vite. I svarade inte 52 666 i föreskriven tid, dvs. Många inkom senare med blankett, eller svarade åtminstone på någon delfråga per telefon. Bara 59 ärenden gick till länsrätten i hela länet. Det berodde på att SCB, utan att nämna det i informationmaterialet, godtog att merparten inte svarade: sjuka, pensionärer, socialt handikappade, språkligt handikappade, de som var utomlands. De som svarat på minst en fråga undantogs. I skrivelsen FoB 85 GO-nytt föreskrivs mycket tydligt, att i princip vitesförläggande endast tillämpas vid ren vägran. SCB undantog för sin del också tredskande husägare. I fanns exempelvis en man som avböjde medverkan via en inkommen skrivelse: Av princip och djupt rotad övertygelse är jag emot att lämna uppgifter om mina personliga förhållanden, som kan lagras cent ralt i dator. Han befanns lämplig att ådömas vite. En kvinna hänvisade till artikel 8 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. Hon utselekterades som lämplig för att drabbas av vite. En annan kvinna vägrade godta föreläggandet, och begärde muntlig förhandling i länsrätten. Rådmannen C. avslog detta (mål S17406-86E), men skrev lika fullt i domen: Sådana omständigheter har inte förekommit att vite bör utdömas till lägre belopp än det i föreläggandet angivna, dvs . Kvinnan hindrades alltså från att få lägga fram dessa omständigheter. En kvinna i förelädes vite med den uttryckliga motiveringen, att hon utvaldes därför att hon offentligt kritiserat SCB och FoB 85. Den korrekta totalkostnaden för FoB 85 kan diskuteras, då SCB inte själv stod för kostnaderna för denna mycket dyra viteskarusell. En man i meddelade polisens stämningsman genom låst dörr, att han inte under några omständigheter tänkte fylla i FoB-blanketten. Polisen konstaterade att den hade viktigare saker att sköta, och personalbrist, och inte tänkte besvära denne man mer. Mitt förslag att betrakta FoB 90 som en helt vanlig statistisk enkät, där informerat samtycke skall gälla, besparar alltså alla parter mycket. Sorn framgår av variabeln ÄG i bilaga 1, noteras HSB-medlemskap och medlemskap i bostadsrättsförening tillhörande . Dessa medverkar också i själva insamlandet. Detta har integritetshotsaspekter. SCB begär listor från Kommundata, HSB, , , och inför FoB-insamlingen. Dessa listor används bland annat, enligt FoB 85 GO-Nytt nr 8, för kontroll av att enskilda uppgiftslämnare blir korrekt noterade som boende i HSB-hus. Jag anser att dessa kontroller inte bör ske. Helst borde noteringarna om HSB-ägarskap av fastigheter, dvs. medlemskap för de boende inte noteras alls. Det borde räcka med uppgiften bostadsrättsförening utan specifikation av typ. SCB:s samarbete med de centrala organisationerna bör inte få förekomma i FoB 90. Dessa blir två enligt motionens förslag till FoB-lag: det kompletta med alla uppgiftslämnare, och det inkompletta som får användas i SCB:s uppdragsverksamhet m.m. De bör ha olika arkivläggningstider. Bilaga 1 till förslaget om lag förtecknar ett antal variabler som FoB 90registret innehåller. Mitt utkast till bilaga bygger på FoB 85, och är därmed ofullständigt. Kunskap om den enorma poststorleken är pedagogisk, men registret blir i verkligheten en tredjedel längre när utbildningsvariablerna m.m. läggs till. Jag hoppas utskottet kompletterar bilaga 1 med SCB:s hjälp. De tillkommande variablerna kräver ingen särskild utredning: deras be- Mot. 1988/89 skrivning är fastlagd . Den första FoB som vållade debatt var FoB 70. Det som upprörde mest var frågorna om utbildning. Jag yrkar inget avslag på förslaget om att frågorna får ställas, men det beror helt på att jag yrkar på att informerat samtycke kommer att gälla. Skulle tvång komma att gälla för FoB 90, torde utbildningsfrågorna vålla lika stor upprördhet som 1970, och med fog. Civilministern skriver (s. 12) att riskerna enligt hans mening är små när det gäller statistik av det slag FoB-informationen representerar. I propositionens ramlagsliknande innehållsbeskrivning kan det nog verka så. Men tar man del av mitt lagförslag till normativt föreskrivet innehåll, blir bilden en annan. Redan detta talar för att man bör använda min exaktare beskrivning, så att alla medborgare får vägledning via själva FoB 90-lagen. Så exempelvis finns ett flertal variabler med invandrardata. Inget register med sådana är i dagens läge trivialt beträffande integritetshot eller datasäkerhet. Civilministern torde inte känt till att FoB 90 planeras bli vårt största och känsligaste invandrarregister, särskilt om utbildningsdata läggs till. Äldre koder för de baltiska invandrarna var ES, LE och LI. SCB har gjort alla till ryssar med koden RY. Det torde finnas tusentals baltiska invandrare, vars personliga integritet inte kan kränkas på ett grövre sätt än som SCB gör genom att omnationalisera dem. Det gäller särskilt med dagens politiska utveckling i . Jag har därför i mitt förslag till lag återinfört i FoB att ester, letter och litauer är just det. Fo 90 ett enkelt integritetsproblem med små risker? FoB 85 hade två variabler AKOORD och BKOORD med fastighetskoordinater för respektive arbetsplats och bostad. Jag föreslår att dessa inte får ingå i FoB 90 av följande skäl. Kryssningsrobotar har en hög precision. Känner en angripare till koordinaterna för regeringsledamöterna, försvarsledningen och våra piloter, kan det mycket väl vara värt att använda dessa koordinater för ett precisionsanfall. Problemet har varit känt . Datasäkerheten i SCB är väsentligen endast en ekonomisk tröskel. Det kostar en normalsvensk för mycket och ger för litet att försöka forcera SCB:s skydd. Men för en utländsk makt ter sig kostnaden för en kopia av FoB 90 inte alltför avskräckande. Det finns redan tidigare säkra indikationer på att åtminstone en utländsk makt har tillgång till en kopia av . Full säkerhet kan bara uppnås genom att dessa koordinater över huvud inte samkörs med personregister någonstans. FoB skall enligt regeringen genomföras med ny teknik trots att SCB i ett internt protokoll konstaterar stora farhågor. SCB sa från början nej, men 10 ändrade sig trots den knappa tiden. Vi kan ju fortfarande överväga en FoB 95 i stället. Persondatorer har inte tillräcklig datasäkerhet för att uppfylla såväl offentlighets- som sekretesskraven. Individdata bör inte få bearbetas på sådana. Datakommunikation har heller inte tillräcklig säkerhet. Den optiska läsningstekniken i FoB 85 bör användas också i FoB 90. Sådan kan upphandlas, om SCB inte längre har sina maskiner kvar. SCB avser att ställa ut cirka 200 persondatorer och hoppas att kommunerna sedan vill köpa dem. Om inte, tycks FoB 90 komma att belastas av en kostnad för dessa. Det talar mot att denna persondatorlösning alls kommer i fråga. Att SCB:s interna datornät av typ 36 och liknande inte är säkra nog för överföring av meddelanden som kan hota den personliga integriteten, har jag redan påpekat i min förra motion. Man kan inte rättvisande påstå, att SCB:s informationsmaterial inför FoB 85 verkligen informerade uppgiftslämnarna om vad deras data skulle användas till. Men detta beskriver FoB-gruppen i SOU 1988:43 s. 115: För forskningsändamål används FoB-material främst för medicinsk, och då huvudsakligen yrkes-, arbetsmiljö- och socialmedicinsk forskning, samt för samhällsvetenskaplig forskning. Forskarna efterfrågar härvid ofta inte endast statistik utan även individdata. Julnytt från FoB 85 innehåller följande: Ett stort orosmoln dök upp , då på lokala skattemyndigheten i uttalade sig om FoB 85 :s förträfflighet som hjälpmedel i skattesmitarjakten. SCB irriterades av att han gjorde så, medan räkningen pågick. Det är viktigt att varje medborgare får läsa ett begripligt informationsbudskap från SCB angående FoB 90. torde vara så känt att det tillhör en för de flesta gemensam referensram. SCB skriver om sin medverkan: att vid olika tillfällen medge uttag från register förda av SCB. De aktuella registren har varit FoB 60, 65, 70, 75 och 80, högskoleregistret och dödsorsaksregistret. SCB vill särskilt markera att dessa utlämnanden är grundade på sekretesslagens bestämmelser att uppgifter kan utlämnas för forskning efter skadeprövning. Registeruppgifterna har lämnats mellan åren 1965 1984 och avser hushållens sammansättning, bostaden, kön, civilstånd, yrke, förvärvsarbete, utbildning, nationalitet samt dödsorsaker. Genom att Metropolit är så känt, fungerar det som en konkretisering av hur FoB-data används för samhällsforskning. Genom att utlämningen skett helt enligt gällande lag, och med SCB:s tolkning av skaderekvisitet, får den som lämnar uppgifter till FoB 90 möjlighet att relatera SCB:s informationsmaterial till sin egen situation. Metropolit bör därför nämnas som ett bra exempel på samhällsforskningsprojekt i FoB 90-materialet. Det är meningslöst att avidentifiera FoB. Det går inte. Antalet data är så stort, att bara några av dem räcker för att rekonstruera, s.k. bakvägsidenti- 11 fiering, vems dataskugga man ser. Avidentifiering är förmodligen mest Mot. skadligt, och kommer att förstärka allmänhetens misstro, då det ju Fi49 inte är meningen, att avidentifieringen i något avseende skall inskränka SCB:s möjligheter att använda FoB-data som . Detta var heller aldrig meningen med SCB:s olycksaliga tanke om en vägskryptering. Jag anser mitt förslag om vidareförmedlingsspärr mer fruktbar, då den just gör detta: inskränker SCB :s möligheter att använda FoB-data för annat än tryckt offentlig statistik. Det nämnda är s.k. avidentifierat i den meningen att personnumret är ersatt med ett löpnummer, men alla personerna kan fortfarande lätt identifieras i materialet med exempelvis födelsevikten och skolbetygen. En registrerad påpekade detta, och hänvisade till regeln om informerat samtycke, och begärde att få bli struken ur det fortfarande existerande men s.k. avidentifierade . Regeringen vidtog ingen åtgärd med anledning av yrkandet. Avidentifiering skadar de registrerades möjligheter genom denna möjlighet att hölja in omstridd verksamhet i dunkel. Jag menar att det är säkrare att FoB 90 (i dess kompletta form) lämnas över till så snart all tryckt offentlig statistik blivit färdigställd. Regeringen vill föreskriva, att granskningsledaren beslutar på organets vägnar. Det finns åtminstone två typer av beslut: de om själva FoB 90, och de som rör beslut om utlämning av allmänna handlingar som granskningsorganet förvarar. Enrådighet kan inte gälla i kommunala myndigheter; de är alla styrelsemyndigheter enligt kommunallagen. Granskningsledaren kan därför inte meddela slutliga beslut på organets vägnar. Alla hans beslut måste kunna hänskjutas till beslut. Kommunallagen bör kan förmodligen inte inte upphävas av FoB-lagen. Alternativt är granskningsorganen statliga myndigheter men det verkar regeringen inte mena. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag och antar motionens förslag till lag om en folk- och bostadsräkning , 2. att hos regeringen begär om utredning och förslag angående alternativa möjligheter till FoB att kontrollera datakvaliteten i folkbokföringsregistren, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att samma tekniska dataregistreringsmetod bör användas i FoB 90 som i FoB 85, och att fastighetskoordinater inte bör registreras i personregister. I * * 1988/89. Sortertngsordnlng: Fåltnenn Få 111nnehl11 LF*AB*SB *Ä Flltnaan, soa börjar pl A Antal barn Antal barn 10-12 -år Antal barn Antal barn Arbet splats fas t ignat ArbetsplatsförsanlIng 00-99,blankt s) Antal barn till samboende par/ensans tåande färålder Se beskrivning f6r ABS1 Se beskrivning fsr ABS1 Se beskrivning för ABS1 Se beskrivning fSr ABS1 00001-99979,blankt *) CH 5 P blanktsej fSrvårvsarb., uppgift saknas 01-92,99, b lar* t s) CH 2 P AFURS=99 och ALÄN/AK0M~9999: AFDRS=99 OCh AL*N/AK0*t=9999: el ler på havet