mot · GC02Kr354 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr354 av m. fl, (c) Radio- och TV-frågor under allmänna motionstiden har i en partimotion föreslagit en förstärkning av Radio-koncernens finasiering dels genom värdesäkring av licensen, dels genom att en av TV-kanalerna öppnas för reklam. Vi har också krävt att regler nu utformas som möjliggör utnyttjande av de frekvensutrymmen som står till förfogande till television på regional och lokal grund. I anslutning till den proposition om verksamhet som regeringen nu aviserar kommer vi ta ställning till anslagstilldelningen på radio och TV-området. Lokalradion befinner sig i ett expansivt skede eftersom det så kallade FM4-nätet nu håller på att tas i bruk. skall denna övergång vara klar för samtliga stationer. anslagsframställning visar att denna övergång till eget sändamät har möjliggjort en kraftig expansion av sändningstiden. /88 var den genomsnittliga sändningstiden per station och vecka . beräknas denna sändningstid ha ökat med till . Det bör särskilt noteras att denna expansion sker med oförändrat antal tjänster, dvs. ett 25-tal per station (som jämförelse kan nämnas att länsomfattande dagstidningar normalt kan ha 510 gånger så många anställda för motsvarande uppgifter). Många av stationerna har klarat expansionen genom personalens entusiasm för att utveckla verksamheten. Det finns emellertid flera indikationer på svårigheter att behålla pionjärandans glöd. Det är angeläget att statsmakterna nu är observanta på denna utveckling. Etablering och utbyggnad av lokalradion i eget sändarnät är uttryck för centrala ambitioner på såväl det mediapolitiska som det kulturpolitiska området. Fullföljandet av dessa ambitioner får inte äventyras genom en orealistiskt låg resurstilldelning. Regeringen har aviserat en särskild proposition om finansiering av . Det är angeläget att denna innehåller förslag till åtgärder som också säkerställer utvecklingen för lokalradion. Enligt mening måste beslutet om att ge lokalradion ett eget sändarnät nu fullföljas genom att de tekniska åtgärderna följs av mediaoch kulturpolitiskt betingade åtgärder för att förstärka och utveckla detta medium. Bland annat bör följande åtgärder vidtas: En plan för höjd grundbemanning bör utformas. Det synes rimligt att ingen station har färre än 40 anställda 1993. Stationer som arbetar under särskilda betingelser bör kunna tilldelas ytterligare medel för extra bemanning. Utgångspunkten för dessa bedömningar bör vara bland annat behovet av att täcka ett mycket stort geografiskt område eller om uppgiften som allmän serviceradio kräver extra insatser exempelvis för trafikinformation. Sändningsverksamhet på flera invandrarspråk bör också utgöra grund för resursförstärkning. Lokalradion måste spela en aktiv roll i regionens kulturliv. Det är därför viktigt att goda resuser avsätts för beställningsarbeten och engagemang av frilansmedarbetare. Samverkan mellan regionala kulturinstitutioner och loklaradion måste förbättras. Samverkan mellan lokalradion och Riksradions distrikt måste kraftigt förbättras. Lokalradion har rätt att efter vissa regler på sina frekvenser återutsända något av riksradions tre program. På kvällstid får P2 sändas och från midnatt till 0600 kan P3 sändas. Enligt mening är den rådande ordningen inte helt tillfredsställande. Lokalradions tappningsrätt bör vara helt fri. Det är den enda rimliga lösningen mellan två företag i samma koncern. Flera lokalradiostationer har lyckats upparbeta en betydande färdighet i sin funktion som serviceradio till allmänheten. Vid flera olyckstillbud har man kunnat gå ut med varningar till allmänheten. är det en mycket komplicerad procedur om man från lokalradions sida också skall bryta de tre riksprogrammen för att nå ut med varningen. Medgivande krävs från riksradions centrala ledning i varje särskilt fall. Enligt vår mening bör tekniska och adminstrativa lösningar nu tillskapas för att lokalradion skall kunna gör lokala inbrytningar i de tre riksprogrammen när det förligger allvarligt nödläge som kräver att viktig information utan onödigt dröjsmål kan förmedlas direkt till allmänheten. Detta bör ges regeringen tillkänna. Enligt mening utgör de finska TV-sändningarna via Nacka-sändaren nu ett permanent inslag i huvudstadens mediabild. förlängningen av lagen bör därför upphöra. Lagen bör formuleras så att den gäller utan tidsgräns. Det är angeläget att arbetet på att sprida de finska sändningarna till fler orter bedrivs skyndsamt. Enligt mening bör finska sändningar inledas från sändarna i , (? ), , , och . Detta bör ges regeringen tillkänna. Enligt kabel-TV-lagstiftningen är anläggningar som når fler än hundra bostäder tillståndspliktiga. Enligt mening bör gränsen för tillståndsplikt höjas till 250 bostäder. Vidare bör kommunala vårdinstitutioner och studentbostäder helt undantas från tillståndskravet Radio och TV för utbildning Utbildningsradion ger distanskurser på högskolenivå i radio och TV tillsamman med universitet och högskolor. Exempel härpå är 10-poängskurserna i Datakunskap, Idehistoriska miljöer och Vardagsjuridik. Kurserna vänder sig till såväl personer med avsikt att tentera för högskolepoäng som till personer som utan dessa ambitioner följer delar av kursen i t. ex. studiecirklar eller genom radio och TV. Kursmaterialet är så utformat att det innehåller speciella böcker och handledningar för folkbildningen.Den gemensamma komponenten i kurserna är TV-programmen som måste kunna vara användbara såväl för poängstuderande som för TV-publiken i allmänhet. Ett betydande antal studerande har följt kurserna. Ca 37 000 poängstuderande anmälde sig sålunda till kusen i Datakunskap. Motsvarande siffror för Idehistoriska miljöer och Vardagsjuridik är ca 3 500. Antalet personer som tenterat är dock lägre. Kursmaterialet utnyttjas i stor omfattning i studieförbunden och vid folkhögskolorna. Glädjande nog lockar TV-programmen betydande tittarskaror. De tolv TV-programmen till Vardagsjuridik sågs av 300000500000 personer trots den sena sändningstiden. De utvärderingar som utförts visar att en stor andel av de poängstuderande saknar erfarenhet av högre studier. För Vardagsjuridik gällde detta . Samarbetet med universiteten och högskolorna innebär att kursplanerna på sedvanligt sätt godkänns av linjenämnderna samt att dessa svarar för tentamen och utfärdande av utbildningsbevis. UR utvecklar flera kurser som i första hand vänder sig till bestämda personalgrupper som fort- och vidareutbildning. Det gäller bl. a. en 1 O-poängskurs i Omvårdnad om konsten att vårda som ges i samarbete med vårdhögskolorna och som riktar sig till skilda vårdpersonalsgrupper. En 5-poängskurs i matematik sänds för fortbildning av låg- och mellanstadielärare. och högskolor finns f. n. ett utbud av ca 500 distanskurser som samlar ca 15 000 studerande. Utomlands har distansundervisningen ofta en större omfattning än i . Det beror ofta på att de reguljära utbildningarna inte är utbyggda så att de svarar mot efterfrågan. I vissa länder utnyttjas dock distansundervisningen som komplement till den övriga högskoleutbildningen. Det gäller t. ex. i och . Ett annat exempel är och i . har utvecklingen av mediatekniken påverkat distansundervisningen. Ofta ingår ljud- och videokassetter. ingår också dataprogram. På flera håll utnyttjas även satelliter för distansundervisning. Den svenska högskoleutbildningen är väl utbyggd bland annat genom satsningarna på de små och medelstora högskolorna. Även den kommunala vuxenutbildning når många. Det står dock helt klart att utbildningsbehovet kommer att öka . Det gäller inte minst fort- och vidareutbildning. Det har också visat sig att distansundervisning framförallt lämpar sig för vuxna människor. Detta sammanhänger med att studieformen är krävande. Den fungerar bäst för kortare kurser. Distansundervisningen har visat sig mindre lämpad för ungdomsutbildning. Distansundervisningen är ett lämpligt komplement till den reguljära verksamheten i högskolan och vuxenutbildningen. För att den skall bli effektiv är det dock nödvändigt med samverkan mellan de olika aktörerna på området. Det är särskilt angeläget att UR, universitet och högskolor, studieförbund och intresserade folkhögskolor kan utveckla en svensk modell för distansundervisning som kan bli ett attraktivt komplement för många studerande. Vad som krävs är bl. a. insatser för att utveckla kursplaner som kan accepteras vid olika universitet och högskolor. Frågan om studierådgivning till distansstuderande måste också lösas. Samverkan och god organisation är särskilt viktiga när distanskurser skall ges över hela landet. De studerande måste kunna få del av föreläsningar och gruppstudier som komplement till självstudierna för att nå goda studieresultat. Vid UR:s distanskurser finansierar deltagaren själv kursmaterial, studierådgivning, föreläsningar m. m. Radio- och TV-programmen beskostas däremot med licensmedel. UR:s verksamhet, vid sidan av produktionen av radio- och TV-program, skall vara självbärande. För lärarfortbildningsinsatserna utgår dock särskilda anslag. Det är naturligtvis möjligt att vidareutveckla distansundervisningen i genom att mer permanent tilldela UR medel för bl. a. kursutveckling och studierådgivning. Som framgår av ovanstående kan Utbildningsradion spela en central roll i utbildningsväsendet. är dess funktion i mediasammanhang mycket betydelsefull. Enligt mening är det angeläget att en ingående analys nu kommer till stånd rörande skilda mediers roll i utbildningssammanhang. En central utgångspunkt för en sådan analys måste självfallet vara att det även skall ingå i det så kallade public serviceuppdraget hos att genom ett särskilt företag - Utbildningsradion erbjuda ett kvalitativt utbildningsutbud. Det kan emellertid konstateras att den tekniska utvecklingen framförallt videoteknik samt satellit- och kabeldistribution nu erbjuder väsentligt vidgade möjligheter att erbjuda utbildningsinsatser via media. Dessa nya möjligheter är mycket bristfälligt analyserade för svenskt vidkommande trots att många delar av denna utveckling varit känd eller förutsedd . mot denna bakgrund angeläget att en framtidsinriktad översyn av den moderna mediateknikens möjligheter i utbildningssammanhang kommer till stånd. I detta arbete måste sjävfallet Utbildningsradion delta. Vidare måste företrädare för skolväsendet, högskolan, folkbildningen och folkhögskolorna engageras i arbetet. Med tanke på frågans centrala politiska betydelse är det också naturligt att parlamentariker deltar. Översynen bör resultera i utformningen av ett nationellt program för utnyttjande av såväl gamla media eterburen radio och TV som nya media framförallt satellit- och kabel-TV, video och bildskivor i utbildningsväsendets och folkbildningens tjänst. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande utveckling av lokalradion genom bland annat höjd grundbemanning, extra bemanning för vissa uppgifter, resurser för beställningsarbeten och engagemang av frilansmedarbetare, samverkan med regionala kulturinstitutioner och samverkan med riksradions distrikt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande fri tappningsrätt av riksradions tre programkanaler för återutsändning i lokalradion, 3. att som sin mening ger regeringen till känna om möjlighet för lokalradion att göra lokala inbrytningar i de tre riksprogrammen för att nå allmänheten med viktiga varningsmeddelanden, 4. att beslutar anta sådan lydelse av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländska televisionsprogram att dess tidsbegränsade giltighet upphävs, 5. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anföres rörande utbyggnad av de finländska TV-sändningarna till nya områden, [att beslutar om sådan ändring av kabel-TV-lagstiftningen att gränsen för tillståndspliktigt nät höjs till 250 bostäder som kommunala och landstingskommunala institutioner och studentbostäder undantas från tillståndsplikt,1] [att hos regeringen begär att ett nationellt program utarbetas för utnyttjande av eterburen radio- och TV, kabel- och satellit-TV, video och bildskivor för utbildning och folkbildning enligt de riktlinjer som anges i motionen.2] () () () () () () () () 1 1988/89: K445 - 1988/89: Ub838