mot · GC02Fi69 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi69 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) I kompletteringspropositionens bilaga 1 och bilaga 9 uttalas att arbetslinjen inom arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken måste förstärkas och att arbetslinjen i ökad utsträckning tillämpas inom socialförsäkringssystemet. I klartext innebär det att socialförsäkringsmedel skall kunna omvandlas till lönebidrag och därmed göra det möjligt för en förtidspensionerad att återgå till arbetslivet. Vpk är överens om målsättningen att på alla områden medverka till allas rätt till arbete. är det lika självklart att den som blir arbetslös eller ställs utanför arbetslivet av andra skäl skall erhålla en trygg försörjning. Problemet med att förverkliga arbete åt alla finns bl.a. i att arbetslivet inte är anpassat till människan. Utvecklingen talar sitt tydliga språk. räknar att de förtidspensionerades skara ökar med c:a 11 000 1989 och därmed uppbär 363 000 personer förtidspension. De långtidssjukskrivna som varit sjuka är c:a 141 000 och sjuka är 108 000 personer. Kostnaderna för förtidspensioneringar har ökat den senaste tioårsperioden. Statens kostnader för sjukskrivningar är och nästan hälften - - svarar de långa sjukskrivningarna för. Arbetslivets utformning får även sin dom i utslagningen från jobbet. C:a 100 dödas i arbetslivet , de arbetsskadade är c:a 36 000 och arbetssjukdomarna ligger på c:a 100 000. Kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen har ökat drastiskt från 1985 till 7 miljarder . Det är bra om arbetslinjen används inom socialförsäkringssystemet så att rehabiliteringen kan få en verklig chans att lyckas. Men måste kraftfulla insatser ske i arbetslivet så att orsakerna till utslagningen undanröjs. I annat fall kan den nya arbetslinjen bli en subventionerad arbetskraft genom lönebidrag med bibehållna dåliga arbetsförhållanden. Den ökande utslagningen har naturligtvis som huvudorsak ökade lönsamhetskrav och därav följande effektiviseringar och produktivitetshöjande åtgärder som gjort arbetslivet allt mer omänskligt. Men även den tradition som föreligger på svensk arbetsmarknad, nämligen samarbete och samförstånd mellan parterna, s.k. klassamarbete, är orsaken till utvecklingen. Den falska förutsättningen att parterna skulle vara jämställda och ha gemensamma intressen har i många sammanhang avslöjats av verkligheten. Trots detta vidhåller regeringen denna tradition som utgångspunkt för sina Uttalanden om att i första hand ändra på förhållandena i arbetslivet Mot. 1988/89 klingar falskt om inte den svagare parten på jobben - de arbetande - Fi69 tillförsäkras egna maktmedel att förhindra utslagning och utsortering. De lokala fackliga organisationerna måste erhålla demokratiska rättigheter på jobben. Vpk anser att om arbetsmiljökommissionens arbete skall lyckas och om arbetslinjen skall kunna tillämpas i sin helhet så krävs demokratiska rättigheter på arbetsplatserna i form av t.ex. lokal strejkrätt, vetorätt mot felaktiga beslut av arbetsköparen och utvidgad förhandlingsrätt i alla frågor. I arbetsmiljölagen måste skyddsombud och lokal fackförening få utvidgade möjligheter att stoppa arbetet p.g.a. dåliga arbetsmiljöförhållanden som ackord, arbetsprocesser, arbetsorganisationer etc som förorsakar utslagning från arbetslivet. Denna inriktning om arbetslinjen bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om arbetslinjen och demokratiska rättigheter på arbetsplatserna. (vpk) (vpk) (vpk)