mot · GC02Jo288 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo288 av m.fl. (m, c, vpk, mp) Hästavel parlamentariska hästutredning föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1982:51) bl.a. att staten skulle avhända sig ansvaret för hästfrågorna till landets hästavelsorganisationer, vilka tillsammans bildar , för avelsarbetet, avelskontrollen, stamboksföringen och premieringsväsendet. Utredningen angav, att statens administration av hätavelsarbetet via lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna dragit en kostnad av ca utöver det direkta statsbidrag om , som sedan mycket länge utgått över lantbrukstyrelsens anslag Främjande av husdjursaveln. För att den nya huvudmannaorganisationen skulle kunna överta administrationen av avelsarbetet från staten föreslog utredningen ett årligt bidrag på utöver nyssnämnda anslag. Av detta belopp föreslog utredningen att skulle fördelas på hästavelsorganisationerna medan resterande belopp föreslogs gå till den nya huvudmannaorganisationen. För att möjliggöra överförandet av huvudmannaskapet till hästavelsföreningarna föreslog utredningen ett extra engångsanslag om att utbetalas till den nya paraplyorganisationen av . Redan hästavelsutredningens majoritetsförslag att lyfta ut hästarna ur lantbruksverket och föra in alla landets nu ett 20-tal hästavelsorganisationer i en kostnadskrävande huvudorganisation med ett årligt statsbidrag om endast , ledde till stark reaktion bland främst arbetshästrasernas företrädare. När så hästavelspropositionen (1983/84:100 bil. 11) kom, visade det sig att jordbruksministern i enlighet med utredningens majoritetsförslag ville överföra huvudmannaskapet för hästaveln från lantbruksverket till avelsorganisationema själva . Tvärtemot hästutredningens förslag att staten med ett årligt driftsanslag om skulle möjliggöra den nya huvudorganisationens verksamhet föreslogs i propositionen att statsbidrag inte längre skulle utgå. I anledning av hästpropositionen avgavs tre motioner, vari alla partier var representerade. fann (JoU 1983/84:25) i likhet med hästutredningen, att hästen fortfarande har en betydelse inom skogsbruket och att ridsporten och de aktiviteter som anordnas av ridklubbar och ridskolor har stor betydelse. Beträffande de framlagda motionerna sägs: Utskottet hyser sympati och Mot. förståelse för motionärernas ambition att bibehålla den svenska hästaveln Jo288 på en hög och konkurrenskraftig nivå och vill påpeka att i ett uttalande betonade angelägenheten av att draghästarnas betydelse inom skogsbruket uppmärksammades av berörda myndigheter och organ. Önskemålet härom underströks av i en framställning till regeringen (NU 1975:30, rskr 1975:202). Jordbruksministerns förslag beträffande hästfrågorna blev bslut . bildades (), som alltså övertagit lanbruksverkets tidigare uppgifter vad gäller hästfrågorna. Travoch galoppsportens organisationer beslöt däremot att ställa sig utanför SH. Dessa organisationer handhar själva hästavelskontrollen m.m. utan samröre med . (JoU 1987/88:7) ansåg i likhet med vad som anförts i motionen och i remissyttrandena, att hästhållningen i har väsentlig betydelse både från ekonomisk och social synpunkt. Utskottet fann anledning att understryka värdet av skogskörning med häst som ett led i strävandena mot ett mer småskaligt och ekologiskt anpassat skogsbruk. Arbetshästen utgör i många fall ett realistiskt alternativ till de dyrare skogsmaskinerna. Mot bakgrund av vad som anförts om hästhållningens betydelse i olika sammanhang ansåg utskottet att ytterligare uppmärksamhet bör ägnas åt frågor om avel och uppfödning av hästar och om utbildningsutbudet från området. Utskottet kommer fram till att en utvärdering bör göras av resultatet av statsmakternas beslut att överlåta huvudansvaret för hästavelsarbetet på avelsorganisationerna. Inte minst bör effekterna på avelsarbetet med de kallblodiga raserna beaktas. Tillgången på såväl arbetshästar som sporthästar bör ägnas uppmärksamhet. En inventering och samordning av utbildningsbehovet bör genomföras. Härvid bör bl.a. beaktas behovet av utbildning och kunskaper i fråga om användningen av arbetshästar i jordoch skogsbruket. I enlighet med utskottets betänkanden (JoU 1987/88:7 och 17) uttalade att en utvärdering borde göras av vissa frågor rörande hästaveln och utbildningen inom hästområdet. konstituerades den nya organisationen (). Organisationen beviljades av lantbruksstyrelsen strax därefter huvudmannaskap för hästkontrollerna och avelsvärderingen av hingstar gällande samtliga raser i landet utom varm- och kallblodstravare samt engelskt fullblod i fullblodsaveln. För de sistnämnda raserna är resp. huvudmannaorganisationer. Den ljuli 1985 trädde en ny lag om kontroll av husdjur (1985:342) i kraft, vilken lag reglerar bl.a. hästavelsaktiviteterna. Enligt är orga- 7 nisationens övergripande syften att företräda medlemmarnas gemensam- Mot. ma intressen och att främja kvaliteten och utvecklingen i den svenska häst- Jo288 SH är huvudman för officiell hästkontroll i landet och skall för detta ändamål administrera och tillhandahålla tjänster för hästkontrollen enligt lantbruksstyrelsens kungörelser som har utfärdats med stöd av lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m. SH är uppbyggt i enlighet med den representativa demokratins principer. Medlemsorganisationerna och övriga berörda parter är företrädda i beredande och beslutande organ genom valda ombud. omfattade SH 20 avelsorganisationer representerande lika många raser, av vilka dock mer än hälften är att räkna som sport- och rekreationshästar. Till SH:s verksamhet utgår inga statsmedel. Som ovan framhållits följde jordbruksministern inte Hästutrednings förslag, som gick ut på att skulle utgå som driftsbidrag. Inte heller fick SH de föreslagna i engångsanslag . SH:s ekonomi har därför måst baseras enbart på avgifter av olika slag, som avkrävs uppfödarna och dessas organisationer. Dessa för hästaveln helt nya pålagor har blivit mycket betungande för framför allt uppfödarna av kallblodshästar, som i allmänhet har sämre ekonomiska förutsättningar än uppfödarna av sport- och småhästar. Uttaget från uppfödarna har efter kontinuerliga avgiftshöjningar nått en sådan höjd att ytterligare uttaxeringar ofelbart skulle leda till totalstopp i arbetshästaveln. Trots maximala uttag från uppfödarna kommer SH att redovisa ett driftsunderskott om . Då har SH ändock erhållit ett tillfällig tillskott om . Det är därför oundgängligen nödvändigt att SH tillföres nya medel för sin och i första hand arbetshästavelns fortbestånd. När lantbruksverket genom riksdagsbeslutet avhände sig ansvaret för hästavelns administration kom detta också att medföra mångdubbelt merarbete för de olika rasorganisationerna som dessa förlorade måttliga, men dock för verksamheten mycket betydelsefulla statsanslag, som utgått . Endast tack vare ideellt arbete av mycket betydande omfattning har organisationerna kunnat utöva sin verksamhet. Att som skett basera verksamheten stamboksföring, information, upplysning, kurser, skogsdagar, hästvisningar m.m. enbart på ideellt arbete är inte längre möjligt. Också hästavelsorganisationerna på riksplanet måste åter tillföras medel för att kunna arbeta i samhällsnyttans tjänst. 1988/89 Jo288 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att för /90 inom ramen för anslaget Al anvisar till ett belopp om , varav fördelas på avelsföreningarna för dessas verksamhet. () () () () (vpk) A nnika (vpk) Den svenska häststocken har till följd av starkt ökat intresse för sport- och småhästar kontinuerligt ökat . Det är en nationell angelägenhet att det inom landet produceras hästar som vad gäller kvantitet och kvalitet tillfredsställer den svenska marknadens önskemål och behov. Det förutsätter en högkvalitativ avel. I annat fall uppstår en onödig och kostsam import av hästar. Hästarna har en inte oväsentlig betydelse då det gäller att minska den förlustbringande överskottsproduktionen av spannmål. Svenska halvblodshästar av hög kvalitet är dessutom intressant exportprodukt, vilket förhöjer värdet av en god och välplanerad hästavel. Hästekipaget i gallringstransporterna åstadkommer praktiskt taget inga skador på vare sig skog eller mark. Mot bakgrund av att landets halva skogsareal är bondeägd och att allt större hänsyn i samband med gallring måste tas till biologiska skador på växande skogsbestånd får man förklaring till att efterfrågan på prima, väl inkörda skogshästar åter ökat inom många områden. Vid en kommande energikris måste den animala dragkraften anses vara en värdefull tillgång.