mot · GC02L703 · 1989-01-18 00:00:00 — givetvis hälsar med tillfredsställelse. Men hade socialdemokraterna inte varit styrda av socialistiska dogmer, skulle förslag till avregleringar ha lagts för Ännu återstår också att se hur långt regeringen är beredd att gå i Det är uppenbart att de avregleringar som har genomförts i , t.ex. affärstidsregleringens avskaffande samt av telekommunikationer och kreditmarknad , har inneburit en förbättringar för konsumenterna, utan att regleringsanhängarnas farhågor har besannats. Såväl historiska som internationella erfarenheter talar entydigt för att avregleringar är vitaliserande för samhällsutvecklingen. Jämför det liberala med det merkantilistiska ! Jämför dagens med ! Jämför mer liberala och mer reglerade u-landsekonomier! Till dessa erfarenheter skall läggas den betydande kunskap om negativa effekter av politiska ingrepp som har presenterats i olika forskningsrapporter och offentliga utredningar. har statens pris- och konkurrensverk beräknat att konsumenterna 1983-1988 skulle ha tjänat om jordbruket, persontransporterna, teko och bostadssektorn inte hade varit reglerade. Med utgångspunkt från ovanstående analys kan följande reformprogram skisseras i syfte att stärka marknadsekonomins - och därmed konsumenternas - ställning i svensk ekonomi. I särskilda motioner till detta utvecklar sin syn på dessa frågor. Vad som sägs i detta avsnitt bör ges regeringen till känna som riktlinjer för pris- och konkurrenspolitiken. Grunden för en konsumentvänlig ekonomi är en marknadsekonomi byggd på etableringsfrihet och fri konkurrens. Näringsfriheten bör skyddas i grundlagen. Etableringskontroll bör finnas bara om den kan motiveras med hänsyn till enskilda människors säkerhet och hälsa. Avtal på arbetsmarknaden skall inte kunna inskränka näringsfriheten. Bekämpa monopol och konkurrensbegränsningar bör snabbt och effektivt kunna ingripa mot monopol och konkurrensbegränsningar som inte har uttryckligt stöd i lagen. Ett förbud mot bindande priskarteller och annat långtgående horisontellt prissamarbete bör övervägas. Offentliga producenter som verkar på konkurrensutsatta marknader skall inte kunna utnyttja sin särställning för att få konkurrensfördelar framför privata företag. Kommunerna skall inte få bedriva näringspolitik som snedvrider konkurrensen eller göra diskriminerande upphandlingar. Skattesystemets och valutaregleringens inlåsning av vinstmedel är en 13 viktig orsak till den senaste tidens fusionsvåg, d.v.s. att stora och vinstrika Mot. 1988/89 företag köper upp andra företag. Genom att ta bort dessa inlåsningseffekter L703 kan vinstmedlen slussas ut på kapitalmarknaden i stället för att användas till företagssammanslagningar. Dagens skattesystem lägger en mycket stor skattebörda på småföretagen. Historiskt vinstrika företag får en förmånligare behandling än nya och expanderande företag. Företagsbeskattningen bör läggas om bl a så att skattesatsen för rörelseinkomster kraftigt sänks som möjligheterna till fondavsättningar och annan vinstreglering begränsas. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital bör avskaffas. Krånglet måste minska, t.ex. genom att införa särskilda och förenklade regler för nyetableringar och små företag. De ekonomiska spelreglerna måste bli mer stabila. Rättssäkerheten bör stärkas genom att generalklausulen mot skatteflykt liksom bevissäkringslagen avskaffas. Betalningssäkringslagen och andra lagar som kan användas på ett sätt som allvarligt skadar seriösa företagare måste omarbetas. De kollektiva löntagarfonderna skall avskaffas. bör delta i det europeiska integrationsarbetet och sträva efter ett så nära samarbete till EG som vår neutralitetspolitik möjliggör. Kampen mot handelshinder avser inte bara tullar och importkvoter utan även t.ex. frivilliga exportbegränsningar - mot bl a kläder och bilar - och statsunderstödda köp svenskt-kampanjer. Det är framför allt tre områden där den internationella handeln är begränsad: jordbruk, teko och tjänster. På alla dessa områden är det angeläget att handelshindren undanröjs. Handelshindren för jordbruks- och trädgårdsprodukter kan av främst beredskapsskäl inte avskaffas helt. Priserna på världsmarknaden är ofta rena dumpingprisema och har inget med produktionskostnaderna att göra. Målet måste vara att alla i-länder kraftigt minskar ingreppen inom denna sektor och att handeln liberaliseras. För vissa produkter, bl a frukt, grönsaker och blommor, kan det svenska gränsskyddet minska . Även för fläsk, ägg och broiler bör en liberalisering vara möjlig. Tekoregleringama bör avvecklas. bör driva på de internationella förhandlingarna i syfte att liberalisera tjänstehandeln. Vi bör avskaffa valutaregleringen. Prisstopp bör bara kunna tillgripas vid akuta krissituationer. De skall då vara kortvariga och kombineras med andra stabiliseringspolitiska åtgärder. Därför har motsatt sig de fullmaktslagar som har givit regeringen möjligheter att när som helst tillgripa prisregleringar. Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen inte kom med sin traditionella begäran om förlängd prisregleringsfullmakt. 1988/89 L703 De höga marginalskatterna gör skattefria eller lågt beskattade förmåner liksom avdragsmöjligheter mycket lönsamma. Det innebär en konsumtionsstyrning till sådana varor och tjänster som är skattefria, lågbeskattade eller avdragsberättigade. Sänkta marginalskatter skulle också ge konsumenterna större möjligheter att köpa personalintensiva tjänster i stället för att utföra arbetet själva. Extrapriser bör inte förbjudas. Det finns heller ingen anledning för staten att reglera hur handeln fördelar sina påslag mellan olika produkter. De fria affärstiderna måste bevaras. Inte minst för barnfamiljer och människor med oregelbundna arbetstider är det viktigt att kunna göra sina inköp och . kan kommunerna styra lokaliseringen av butiker och bl a favorisera vissa handelskedjor. bör ändras så att kommunernas möjligheter att styra butiksetableringar minskar. Det måste vara en bestämd strävan att minska jordbruksregleringarna. En lämplig väg är att övergå till en arealersättning, d.v.s. en ersättning till jordbrukarna för att de brukar jorden. En sådan förändring skulle också vara bra från miljösynpunkt eftersom den premierar öppna landskap snarare än högintensiva produktionsmetoder. Arealersättningen bör kombineras med att prisbildningen släpps fri inom landet, vilket ökar konkurrensen och sänker livsmedelspriserna. Därigenom kan även en framtida reduktion av handelshindren underlättas. Det bör prövas om produktionen av fläsk, ägg och broiler kan avregleras helt. Det är önskvärt att konkurrensen i förädling och distribution av livsmedel ökar. Det måste finnas större utrymme för fristående producenter, småskalig produktion och för producenter med särskild produkt- eller kvalitetsinriktning. De politiska ingreppen får inte användas för att försvåra för nya produkter att ta sig in på marknaden. Livsmedelssubventionerna bör avvecklas och pengarna i stället användas till att höja barnbidragen. Gördén indirekta skatten mer enhetlig Det finns inget skäl för punktskatter på t.ex. parfym, deodorant, smink, choklad, konfektyrer, läskedrycker och videoapparater. Det finns däremot uppenbara samhällsekonomiska och sociala skäl för en hög skatt på alkohol och tobak. Alkoholskatten bör dock i högre grad knytas till mängden alkohol snarare än till priset, så att den inte blir en lyxskatt på t.ex. kvalitetsviner. Förslag till differentierad moms bör avvisas. I stället bör strävan vara att göra momssystemet mer enhetligt. Momssystemet får inte snedvrida valet mellan egen regi och entreprenad, varken i privat eller offentlig sektor. Byggnormerna måste få mindre betydelse och konsumenternas önskemål väga tyngre. Det innebär bl a att de omfattande lägenhetssammanslagningarna och den ibland alltför höga ambitionen vid ombyggnader måste upphöra. Det bör inte vara möjligt att få statliga lån för lägenhetssammanslagningar om det inte finns påvisbart överskott av smålägenheter på orten. Det är de boende som skall avgöra vilken upplåtelseform de skall ha. Möjligheterna för hyresgäster att bilda bostadsrätter måste förbättras. Alla former av hembudsskyldighet måste avvisas. är med och dömer i hyresnämnd och bostadsdomstol. Föreningen skall godkänna ombyggnader och de förhandlar om hyror och inkasserar ersättningar även från dem som inte är medlemmar. monopol måste brytas och fristående sammanslutningar och enskilda hyresgäster få större inflytande. Bruksvärdesystemet medför bl a att en bostads läge i alltför liten grad påverkar hyran. Dessutom kan attraktiva kulturhus, på grund av t.ex. lägre takhöjd, få en lägre hyra än mindre attraktiva nybyggda hus. Därför måste bruksvärdesystemet reformeras så att det bättre speglar konsumenternas värderingar. Beskattning och lånevillkor för bostäder måste utformas så att olika upplåtelseformer, bostadstyper och fastighetsägare behandlas lika. Realisationsvinstbeskattningen får inte utformas så att rörligheten på bostadsmarknaden försvåras. Bostadssubventionerna måste successivt minskas. I stället bör de grupper som är i behov av särskilt stöd, främst barnfamiljerna, få direkta bidrag utan konsumtionsstyrande effekter. Även om en viss avreglering av taxi har ägt rum , går utvecklingen för långsamt. Dessutom har en utvidgad lämplighetsprövning införts, vilket inskränker näringsfriheten. Avregleringen av taxi måste fortsätta. Dagens behovsprövning av busstrafiken bör avskaffas eftersom den hämmar konkurrensen och gynnar etablerade företag. bör aktivt verka för en avreglering av den internationella luftfarten. Konkurrensen inom inrikesflyget bör öka genom att SAS och Linjeflyg inte längre ges ensamrätt på att trafikera vissa linjer. Avreglera bank och försäkring På bank- och försäkringsmarknaderna finns en rad konkurrensbegränsningar. Staten bör verka för ökad konkurrens och valfrihet, inte begränsa etableringar, utbud och konkurrensmedel. Exempel på reformer som bör genomföras är att ge utländska banker rätt att upprätta filialer i , att tillåta fristående försäkringsmäklare och att införa generösare placeringsregler för banker och försäkringsbolag. I ett avseende behövs dock skärpt reglering för att stärka konsumenterna. Det gäller de kollektiva sakförsäkringarna. Det bör vara tillåtet för t.ex. fackliga organisationer att teckna hem- och bilförsäkringar för sina medlem- Mot. mar, men den enskilde måste alltid i förväg begära att hon skall anslutas och L703 om hon avstår skall hon inte behöva betala något. en negativ anslutningsform, d.v.s. den enskilde ansluts om hon inte tackar nej. Följden har blivit att åtminstone 100 000 hushåll helt i onödan betalar för dubbla hemförsäkringar. bör av regeringen begära förslag om lagstiftning som säkrar individens rätt att fritt välja sakförsäkring. C. Konsumentutbildning och konsumentupplysning Vid sidan av de marknadsbefrämjande åtgärderna, behövs vissa politiska insatser för att stärka konsumenternas ställning. Syftet med dessa insatser skall vara att stödja konsumenten - inte att styra henne. En liberal konsumentpolitik syftar till att ge konsumenterna information och kunskap. Den medverkar därigenom till ökade möjligheter för individerna att tillgodose sina behov och önskemål. Konsumenterna kan på så sätt bättre hushålla med både sina egna resurser och samhällets. Det är nödvändigt att kunskapsinhämtningen börjar och redan i skolan. Dagens skolelever är även dagens konsumenter och blir än mer morgondagens. Eleverna skall som konsumenter kritiskt kunna värdera de varor och de budskap som når dem. De skall tränas i vardagliga konsumentfrågor och kunna väga pris mot kvalitet. Behovet av kunskaper inom området kost och matlagning måste uppmärksammas mer. I och med att sambandet mellan kost, motion och hälsa har blivit allt mer uppenbart, växer även önskemålet om mer praktiska övningar i vardagsfärdigheter som att laga mat och möjligheter att använda tekniska hjälpmedel och att hushålla med våra gemensamma resurser. Nödvändiga resurser i form av lokaler, utrustning och kompetenta lärare är en förutsättning för att läroplanens intentioner om kunskap i vardagsfärdigheter skall kunna uppfyllas. Ansvaret att tillgodose dessa behov åvilar den lokala skolledningen. Konsumtionslinjen och specialkurser inom konsumtionsområdet har avvisat arbetsgruppens för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) förslag om att konsumtionslinjen och konsumtionstekniska specialkurser i gymnasieskolan skall slopas. Då behandlade denna fråga ville riksdagsmajoriteten inte ta ställning till konsumtionslinjens framtid eftersom ett fortsatt utredningsarbete hade aviserats från regeringen. föreslog att detta utredningarbete skulle bedrivas så skyndsamt att en konsumtionsutbildning i nya former skulle kunna erbjudas eleverna i gymnasieskolan /90. Genom en utökning och fördjupning av innehållet i kursplanerna kan en utbildning skapas, som ger en god grund på arbetsmarknaden för både flickor och pojkar och som i vissa fall kan leda vidare till studier på högskolenivå. Vi vill även lyfta fram den utbildning som bedrivs i landstingskommunal Mot. 1988/89 gymnasieskolor och lanthushållsskolor. För många ungdomar, som inte L703 känner sig hemma i den vanliga gymnasieskolan, kan studier vid denna typ av skola, innebära en relevant utbildning inte minst inom det hemtekniska området. En utbildning som sedan kan utgöra grund för kommande yrkesverksamhet. vill därför framhålla den betydelse dessa skolor har. bör ge regeringen till känna vad som ovan anförts. Att före köp kunna jämföra olika varors egenskaper och kvaliteter är ett starkt önskemål från konsumenterna. , , utför nu på eget initiativ och i egen regi jämförande provningar men tyvärr i alltför begränsad omfattning. Ett problem är att jämförande varuprovningar kräver stora resurser. KOV utför också provningar på uppdragsbasis för kapitalvaror som tvättoch diskmaskiner, där efterfrågan på rådgivning är stor. Företagen/tillverkarna betalar för provningen. Efter överenskommelse med de företag som KOV fått utredningsuppdraget av, kan KOV utnyttja resultaten av provningarna i sin information till konsumenterna. anser det viktigt att båda dessa typer av provningsverksamhet kan utvidgas, dels på grund av konsumenternas efterfrågan av faktabaserad konsumentinformation, dels därför att jämförande varuprovningar ofta leder till bättre produkter. bör ge regeringen till känna att provningsverksamheten bör prioriteras inom KOV:s verksamhetsområde. Behovet av ett varudeklarationssystem är väl dokumenterat och okar allt eftersom antalet produkter på marknaden blir fler och fler. Dessutom blir många produkter allt mer komplicerade. I startade varudeklarationsnämnden (VDN) sin verksamhet som en ideell förening. Totalt fanns drygt hundratalet gällande varudeklarationsnormer inom olika områden som livsmedel, heminredning, kläder, husgeråd och djurföda m m. Det var ett system som byggde på frivillighet från tillverkarsidan. Av skilda anledningar upphörde detta system . I och har man bibehållit systemet med varudeklarationsnämnder. Där samarbetar nämnderna med branschorganisationerna och ger ut standardiserad varuinformation. VDN-systemet innebar att tillverkarna blev mer medvetna om de krav som ställdes på deras produkter och konsumenterna fick en god vägledning inför köpen. Möbelbranschen har fortsatt att tillämpa det tidigare använda VDNsystemet som utvecklats till Möbelfakta. För att en möbel skall förses med möbelfaktadeklaration krävs vissa minimikrav på hållbarhet, välgjordhet Mot. 1988/89 och användbarhet. I den allmänna debatten förs nu krav fram om märkning av andra produkter inte minst från hälso- och miljösynpunkt. I tillämpas redan system med symbolmärkning. I diskuteras en skärpning av märkningsbestämmelserna för livsmedel. Märkningen skall kunna ge konsumenterna möjlighet att ta ställning till kvaliteten på livsmedel. anser att detta är förslag i rätt riktning. Konsumenterna skall kunna välja och även få besked om s k fettsnåla produkter. Innehållsdeklaration och näringsdeklaration måste göras enklare och bättre. anser att bör få i uppgift av regeringen att initiera ett samarbete med branschorganisationerna för att åstadkomma en frivillig, standardiserad varuinformation även inom andra varugrupper än livsmedel. De bästa kunskaperna om de enskilda produkterna finns hos tillverkarna. Ansvaret för att lämna den erforderliga informationen måste huvudsakligen falla på företagen. uppgift bör vara att överlägga med branschorganisationerna för att söka utveckla ett varudeklarationssystem. föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av varudeklarationer. Avsikten med jämförande tester och provningar är att de skall finnas tillgängliga för konsumenterna. Det kan vara svårt för den enskilde konsumenten att skaffa sig motsvarande överblick över marknadens utbud. Med bl.a. videotex och text-TV kompletterat med teleprogramvara kan viktig jämförande information om varor och tjänster ställas till många konsumenters förfogande. Varu- och tjänsteförteckningar och produktinformation bör därför branschvis sammanställas i öppna databaser. Konsumenten skall inte enbart behöva vända sig till en konsumentupplysare för att ta del av dataöverförd information. har en försöksverksamhet bedrivits med varuinformation direkt till ett antal hushåll i . Andra liknande försök pågår inom hemvården i och på . anser att bör få i uppdrag att genomföra utvidgade prov med videotexdistribuerad varuinformation direkt till konsumenten. bör ge regeringen detta till känna. Konsumenten måste kunna ställa krav på handeln att prismärkningen skall vara tydlig. Prismärkning i butiken - direkt på varan eller på hyllkanten - får inte försvinna med införandet av datakassor. Även vid skyltning av varor bör priset anges. I saknas alltför ofta prislappar på varorna i skylfönstren till skillnad från t.ex. , där handeln inte tvekar att ange priset. bör ges i uppdrag att på nytt ta upp prismärkningsfrå- Mot. 1988/89 gorna med handeln för att åstadkomma en förbättring för konsumenterna i L703 detta avseende. Vad som framförts i detta avsnitt bör ges regeringen till känna. beslutade att skulle följa den könsdiskriminerande reklamens omfattning och utveckling. Uppdraget härleds från den konsumentpolitiska utredningen för välfärd, som enligt sina direktiv särskilt skulle överväga frågan om det fanns behov av ytterligare lagstiftning. bedömning kommer att redovisas till regeringen. Alla former av könsdiskriminerande reklam bör bekämpas bl a genom aktiv opinionsbildning. Vi anser att mycket har förbättrats genom påverkan, självsanering och frivilliga regler inom reklambranschen. Men fortfarande väcker vissa annonser anstöt och är exempel på övertramp. Könsdiskriminerande bilder och framställningar hör inte hemma i det svenska samhället och därmed ej heller i reklamen. Vår grundinställning är att reklamen skall återspegla ett livsmönster som bygger på kvinnors och mäns lika värde och på jämställdhet mellan könen. Näringslivet och reklambranschen har ett stort etiskt ansvar att utforma regler för reklam som följer upp dessa grundvärderingar. bör självfallet även efter utredningsuppdragets avslutning följa utvecklingen inom reklamområdet och gemensamt med näringslivet stävja könsdiskriminerande övertramp. Genom utbildning, opinionsbildning och självsanering bör möjligheter finnas att sätta stopp för den könsdiskriminerande reklamen. Möjligheterna synes också större nu efter det att man inom den svenska reklambranschen bildat ett särskilt etiskt råd rörande könsdiskriminerande reklam (), vars uppgift blir att hindra sådan reklam. Rådet måste utöva en auktoritativ och vägledande roll med socialt och etiskt ansvar inom reklambranschen. Den kommunala konsumentrådgivningen är utbyggd i de flesta kommuner. Men trots allt saknar 16 kommuner sådan verksamhet. Verksamheten bygger på kommunernas frivilliga initiativ, och de avgör själva hur den skall organiseras. Det visar sig att resurserna för kommunernas konsumentarbete varierar starkt. anser det önskvärt att det över hela landet finns rådgivning av hög kvalitet. Genom den lokala kontakten mellan konsument och konsumentvägledare får konsumenten inte enbart vägledning vid inköp av t.ex. en kapitalvara utan kan även få hjälp med eventuella reklamationer. Även budgetrådgivningen har visat sig vara värdefull och efterfrågad inte minst av många unga människor, som har svårigheter att klara sin ekonomi, när de flyttar hemifrån. Även hushållens ökade skuldsättning kräver insatser från konsumentrådgivarna. Det saknas tyvärr i en brett förankrad frivillig konsumentrörelse. Erfarenheten bl.a. från visar att om många konsumenter engagerar sig i Mot. frivilliga konsumentorganisationer, når de syftet att sprida rådgivning och L703 kan påverka näringslivet för bättre produkter. Behovet är inte mindre sedan den socialdemokratiska regeringen drog in hemkonsulentorganisationen ute i länen. Det statliga stödet till butiker i glesbygd har haft stor betydelse för butikernas fortsatta existens. Nära 200 butiker har erhållit driftstöd sedan stödformen efter viss försöksverksamhet infördes . Dagligvarubutiken är i de flesta byar en livsnödvändig förutsättning för att man skall kunna bo kvar i bygden. Försök med vidgade servicefunktioner i glesbygdshandeln som postservice, apoteksombud m m pågår och även med hjälp av videotex. Man kan emellertid inte bortse från att varaktiga lönsamhetsproblem finns i många stödbutiker. Kundkretsen minskar genom befolkningsminskningar. Flera länsstyrelser har varnat för ytterligare utarmning av glesbygdsbutikerna. vill framhålla betydelsen av glesbygdshandelns fortsatta verksamhet och därmed även värna om servicebidragen. huvuduppgift är att stödja konsumenterna i deras strävan att på marknaden tillgodose sina behov och önskemål. Genom beslut om en ny produktsäkerhetslag får verket inledningsvis utvidgade och resurskrävande arbetsuppgifter. Även harmoniseringsarbetet med EG och verkets deltagande i det internationella standardiseringsarbetet kräver extra medelstillskott. tillstyrker därför propositionens förslag på dessa områden. ARN:s främsta uppgift är att lösa tvister mellan konsumenter och näringsidkare. Ett område som har aktualiserats är ARN:s behörighet att pröva tvister mellan konsumenter och fastighetsmäklare. har beslutat om en översyn av lagen om fastighetsmäklare där det ankommer på regeringen att avgöra översynsarbetets omfattning. anser det vara önskvärt att nämnden redan under kommande budgetår får möjligheter att pröva fastighetsmäklartvister och därmed bistå konsumenterna i en fråga som har stor betydelse för den enskilde. Nämnden har i sin budgetframställning yrkat särskilt för detta ändamål. tillstyrker, till skillnad från regeringen, detta förslag. Däremot avstyrker vi propositionens förslag om ytterligare . till den lokala reklamationshanteringen. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om riktlinjer för pris- och konkurrenspolitiken1] [att av regeringen begär förslag om lagstiftning som säkrar individens rätt att fritt välja sakförsäkring1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om konsumtionslinjen och specialkurser inom konsumtionsområdet2] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om provningsverksamhet inom verksamhetsområde, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om varudeklarationer, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om teledistribuerad varuinformation, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om prismärkning, 5. att till för /90 anvisar ett förslagsanslag på , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om verksamhet. () () () () () 1988/89 L703 '1988/89:N221