mot · GC02Sk603 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk603 av och (båda c) Läskedrycksbeskattningen Enligt lagen (1977:306) om dryckesskatt (LDS) utgår skatt på spritdrycker och vin samt malt- och läskedrycker. De drycker som skatt skall utgå för finns angivna i 10 och 11 §§ LDS. Vad som skall förestås med de olika dryckerna finns närmare beskrivet i 15 §§ lagen (1977:292) om tillverkning av drycker mm (LTD). I lagtexten görs uttryckligen undantag för kaffe, te och choklad som alltså ej anses som läskedrycker. Skattesatsen för läskedrycker utan kolsyra är /liter och för läskedrycker med kolsyra /liter. Definitionen av läskedrycker i 5 § LTD omfattar flera drycker än livsmedelsverkets (SLV) definition av läskedrycker. SLV (1972:347): Läskedrycker är en drickfärdig produkt som baseras på förutom vatten någon eller några av följande huvudbeståndsdelar: Sockerart, bär- eller fruktråvaror, naturliga eller naturidentiska aromämnen, fruktsyror och kolsyra. Juicer och fruktråsafter faller normalt utanför det beskattningsbara området förutsatt att de inte är utspädda med vatten utöver ursprunglig koncentration. Skatteplikt föreligger i sådant fall. Som exempel på sådana skattepliktiga drycker kan nämnas stilldrinkar och nektar. Vanlig mjölk är inte föremål för dryckesbeskattning. Med stöd av det uttryckliga undantaget i 5 § LTD är också mjölk som smaksatts med kaffe, te eller choklad undantagna från beskattning. Om mjölk smaksätts med någon annan smak än dessa tre smaker blir den däremot klassad som läskedryck och beskattas. Härvid används tulltaxan och dess statistiska varuförteckning för att definiera det skattepliktiga området. Följden är att mjölk med kaffetillsats inte beskattas medan detta sker för mjölk med t.ex. frukttillsats. Mjölkbaserade drycker i övrigt klassas också som läskedryck och beskattas. Som exempel kan nämnas att en dryck som till lika delar består av förädlad vassle och juice i naturlig koncentrationav både och av förvaltningsdomstolarna i alla instanser har ansetts vara läskedryck enligt nu gällande regler. Att smaksatt mjölk och mjölkbaserade drycker, som ju helt klart faller utanför SLV:s definition av läskedryck, beskattas, torde bl.a. bero på att tulltaxan är ett trubbigt instrument vars användande har fått konsekvenser som lagstiftaren säkerligen inte avsåg. Detta är i och för sig förklarligt eftersom framför allt mjölkbaserade drycker inte existerade på marknaden då nu gällande regler tillkom. Mot denna bakgrund är en ändring som undantar smaksatt mjölk och mjölkbaserade drycker från läskedrycksbeskattning påkallad. Ändringen kan motiveras med samma skäl som anförts för att undanta juicer från beskattning, nämligen att de på grund av näringsvärde, vitamininnehåll etc. får anses utgöra ett värdefullt inslag i kosthållet. Anföras kan också att läskedrycksskatten främst är en lyxkonsumtionsskatt på söta, onyttiga lemonader som inte skall drabba en dryck med högt näringsvärde. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att genom tillägg till 5 § i lagen (1977:292) om tillverkning av drycker m.m. undantar smaksatt mjölk och mjölkbaserade drycker från läskedrycksbeskattning liksom sker för choklad, kaffe och te. 1988/89 Sk603