ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T416 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:T416 av () Låsningsfria bromsar på bilar Trafikolyckor förorsakas främst genom misstag eller risktagande medvetna eller omedvetna av föraren. Det är endast en ringa procent som härrör från fel på fordonet eller vägen. Genom ny teknik har möjligheten att utveckla och förbättra fordonens trafiksäkerhet skapats. Det är viktigt för lagstiftaren att ta till vara den tekniska utvecklingen och tillskapa regler som leder till att tekniken tas i samhällets tjänst som förebyggande av trafikolyckor. har statsmakten formulerat rader av krav i säkerhetshöjande riktning som tar sikte på fordonets konstruktion och utrustning. Lagen om tvång att använda säkerhetsbälte är ett bra exempel på en sådan lagstiftning. En stor grupp olyckor med ofta stora ekonomiska följder men också med personskador och inte sällan dödlig utgång inträffar . Blixthalka eller dåliga däck kan medföra att en i övrigt lugn körning slutar med en dödsolycka. Forskningen inom bilindustrin på fordons bromssystem har lett fram till att det går att som extra utrustning få s.k. ABS-bromsar. Det är ett bromssystem som motverkar en låsning av fordonets hjul och därmed uppnås maximal bromsverkan som fordonet under bromsning kan styras. Det råder knappast någon tvekan om att halkkörningsträningen vid bilskolorna är bra. Men för att eleven som körkortsinnehavare skall kunna tillämpa de vunna kunskaperna krävs årlig träning. Det är knappast någon överdrift att påstå att det endast är en mycket liten del av de mest intresserade som på privat väg fortsätter den typen av träning. En lagstiftning som tar sikte på att alla bilar efter en viss årsmodell skulle vara utrustad med ABS-bromsar skulle påtagligt förbättra trafiksäkerheten och drastiskt minska antalet halkolyckor av alla kategorier. Redan den omständigheten att en sådan lag skulle medföra att något liv skulle sparas är tillräcklig för att överväga en sådan lag. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i trafiklagstiftningen att tvingande regler införs om att låsningsfria bromsar skall finnas på fordon från årsmodell som regeringen . 1988/89 bestämmer.
mot · GC02T417 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:T417 Tillgängligheten till bilregistret i Enligt polisen är det alldeles för lätt att få uppgifter om personer och fordon från centrala bilregistret i . Det försvinner ett stort antal "lyxbilar från olika typer av parkeringar, exempelvis flygplatsernas parkeringar. En person med brottsligt syfte kan genom bilregistret få ut upplysningar om vem som äger fordonet. Sedan är det mycket enkelt att genom pastorsexpeditionen skaffa sig ägarens identitetshandlingar/personbevis för att sedan skaffa dubblettnycklar och dylikt. Enligt försäkringsbolagen försvinner ett stort antal bilar utan att återfinnas. Troligtvis förs de ur riket och saluförs. Enligt som sammanställer uppgifterna från försäkringsbolagen försvinner 5 000 bilar/år - bilar som aldrig återfinns. Ett lågt uppskattat värde är . Ett sätt att minska möjligheten till ovannämnda brottslighet är att de som vill ha upplysningar via bilregistret personligen måste inställa sig hos polisen. Meningen med motionen är inte att ytterligare byråkratisera kontakterna med myndigheterna utan att minska och försvåra möjligheterna till stöld av lyxbilar, vilket skulle kunna bidra till att kostnaderna för bilförsäkringskonsumenterna nedbringas. Detta faktum gör att en rutinförändring vid kontakt med bilregistret vore värt ett försök. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att ändra rutinerna för enskilda personers kontakt med bilregistret.
mot · GC02T420 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T420 Ändring av hastighetsgränsen för vissa lastbilar Tillåt mig fråga trafikutskottets ledamöter och suppleanter: Kan det vara rimligt att en buss med passagerare får färdas snabbare än en lastbil med fisk? Man kan formulera frågan som så: Är det viktigare med varsam framfart när fordonet har död fisk på flaket än när lasten består av levande människor? Högsta tillåtna hastighet för lastbil är . och för buss för passagerartrafik . Det var som högsta tillåtna hastighet för bussar höjdes . Anledningen var att bussarnas konstruktion ansågs ha nått sådan kvalitet att det inte förelåg några hinder mot att höja den högsta tillåtna hastigheten för dessa fordon. anses det allmänt att lastbilarnas konstruktion i och för sig inte längre motiverar den lägre hastigheten. Detta gäller i vart fall lastbilar utan släp. Varför har man då inte höjt hastighetsgränsen för åtminstone en del av lastbilarna , dvs. samma som för buss i passagerartrafik? har på mitt uppdrag frågat hos trafiksäkerhetsverket, TSV. Svaret är följande: Med hänsyn till att lastbilarna oftast utgör en betydligt tyngre fordonspark än bussarna och då andra skäl kan anföras mot en höjning av hastigheterna har denna fråga inte varit föremål för några överväganden hos trafiksäkerhetsverket. När det gäller lastbilar med släp motiverar bl.a. konstruktionsskäl alltjämt att högsta tillåtna hastighet inte höjs. , TSV.) Så långt TSV. Jag föreslår att regeringen ger TSV i uppdrag att fundera över mina frågor och propån att höja hastighetsgränsen för sådana lastbilar som saknar släp och har en högsta tillåtna totalvikt motsvarande högsta tillåtna vikt för bussar. Med andra ord föreslår jag en differentiering av högsta hastighetsgräns för lastbilar. Om TSV får i uppdrag att göra en översyn bör samtliga skäl för och emot komma till prövning. Jag vill gärna framhålla angelägenheten av att lagstiftningen även på trafikens område har en förankring i logiskt tänkande. Detta nämnt med tanke på paradoxen människor kontra fisk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en översyn av hastighetsbestämmelserna för lastbilar.
mot · GC02T421 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda c) Behörighet för diabetiker att köra lastbil Diabetiker bör, efter läkarintyg, kunna erhålla s k c-behörighet, d v s ha rätt att köra lastbil. hade alla med bilkörkort rätt att köra lastbil, om det inte krävdes trafiktillstånd för bilen. Detta innebar att småföretagare kunde sköta sina egna transporter och anställda vid företag med egen distributionsverksamhet, som t ex ICA, Arla och , kunde arbeta som yrkeschaufförer vid sitt företag utan att det krävdes mer än vanligt körkort. Vid övergången till den nya klassindelningen av körkortsbehörigheten lämnades c-behörighet efter ett enkelt ansökningsförfarande till den som kunde intyga att han eller hon redan körde lastbil . Många diabetiker, med anteckning i körkortet att de hade diabetes, fick på detta sätt c-behörighet. När allmänna ombudet nu får reda på detta dras denna behörighet in, enbart på grund av diagnosen diabetes. Det är inte rimligt! Man bör ta hänsyn till de stora förbättringar som skett i diabetesvården och att det är stora skillnader från person till person på vilka komplikationer sjukdomen medför. Indragningarna får svåra sociala konsekvenser för den enskilde, inte minst på grund av att han eller hon mister sitt arbete. Också regeringsrätten har i en dom (3037/1987) indirekt påpekat det inkonsekventa i dessa regler. Nuvarande föreskrifter om medicinska krav för innehav av körkort (SOFSF 1984:31) bör ändras så alla körkortsärenden ska avgöras i samråd med behandlande läkare. Det innebär att en diabetiker ska kunna få behålla och erhålla c-behörighet om läkare bedömer att det kan ske utan risk. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om rätt för diabetiker att inneha körkort för lastbil. () ()
mot · GC02T422 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89 :T422 av () Bilismens skadeverkningar 1988/89 T422-429 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89 :Ju219 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att hastigheterna på vägarna sätts till maximalt , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att hastigheterna sätts till maximalt i miljöstörda områden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att möjligheten att införa följande straffsatser utreds så att hastighetsöverskridande på bötesbeläggs med , att hastighetsöverskridande på 10 skall innebära att körkort beslagtas för en period av samt att ett bötesbelopp på utdöms, att hastighetsöverskridanden på 20 skall innebära att körkortet beslagtas för en period av och att ett bötesbelopp på utdöms, att hastighetsöverskridanden skall innebära att körkortet beslagtas för en period av samt att fordonet beslagtas oavsett vem som är ägaren samt att föraren döms till böter varvid böterna sätts till per km som hastigheten överskrider den aktuella hastighetsgränsen. 1 1988/89.
mot · GC02T425 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T425 Av () Åldersgränsen för mopedförare Nuvarande bestämmelser innebär att man inte får framföra moped förrän den dag man fyllt 15 år.För ungdomar som är födda sent innebär det, att man under detta år helt utestängs från sin ordinarie kamratkrets. Konsekvenserna av detta kan bl.a. bli att ungdomar för moped olagligt under del av året eller att man hamnar i olämpliga kretsar så att t.ex. drogmissbruk kan uppstå. Ungdomar erhåller trafikundervisning i skolan. Denna undervisning kan med fördel utökas, så att dagens ungdomar blir bra morgondagens trafikanter. Därmed anser jag att de klarar av att framföra moped från det kalenderår man fyller . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring av bestämmelser så att man får framföra moped från det kalenderår man fyller .
mot · GC02T426 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T426 av och (båda s) Stänkskydd på personbilar TSV meddelade nya föreskrifter om stänkskydd på motorfordon m.fl. fordon, innebärande bl.a. att tidigare krav på att personbilar skall ha s.k. stänklappar bakom bakhjulen inte längre gällde för personbilar med visst överhäng bak, d.v.s. personbilar av vanligt utförande. Motiveringarna för beslutet var bl.a. anpassning till gällande EG-direktiv och påståendet att långt neddragna stänkskydd kunde medföra en ökning av det siktreducerande stänket runt bilen, särskilt vid höga hastigheter. har vid ett pär tillfällen tagit fasta på detta synsätt och hänvisat till typbesiktningsutredningens slutsats att stänkskydden hade en så låg trafiksäkerhetseffekt i förhållande till kostnaderna för montering att föreskrifterna inte tjänade något syfte. Något gediget underlag för en sådan slutsats finns dock inte. Tvärtom går det att peka på en rad omständigheter som entydigt talar för att stänkskydd på personbilar omgående borde återinföras, i första hand av trafiksäkerhetsskäl. Förhållandena på de svenska vägarna liksom under vår- och höstbruket i jordbruksbygderna är väl kända. Väglaget är då ofta sådant att svåra siktproblem uppstår då bilar utan stänklappar gör omkörningar. Stenskott är ytterligare en riskfaktor som sänker trafiksäkerheten. Argumentet att borttagandet av stänkskydden skulle sänka kostnaden för bilar i konsumentledet har i ljuset av erfarenheter också visat sig ohållbart. I stället har bilförsäljarna tagit just slopandet av bestämmelserna till intäkt för att ta ut ytterligare åtminstone under hänvisning till att man ju måste ta hänsyn till sina medtrafikanter. Ett flertal rapporter och åtskilliga klagomål till massmedia från en bred allmänhet visar också klart och entydigt att en växande opinion kräver återinförande av bestämmelserna om stänkskydd. Hänvisningen till behovet av anpassning till enhetliga regler inom EG är knappast heller relevant. Trafikreglerna är ingalunda enhetliga ute i . I vissa länder råder förbud att köra med dubbade däck. Andra länder har förbjudit saltning av vägarna och i en del länder får man inte köra med varselljus. i ett helhetsperspektiv talar alltså starka trafiksäkerhetsmässiga skäl och en stark folklig opinion för ett återinförande av bestämmelser om stänkskydd på personbilar. Det är helt orimligt att bilimportörernas motstånd till sådana regler under hänvisning till merkostnader, som torde vara försumbara i sammanhanget, skall få utgöra hinder för att vi skall kunna uppnå bästa möjliga trafiksäkerhet på våra vägar. Med hänvisning till ovanstående hemställs T426 att hos regeringen begär att tidigare gällande regler för stänkskydd på personbilar skall återinföras. () ()
mot · GC02T428 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T428 av och (båda c) Reglerna för körkort avseende diabetiker Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf3U hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att förenkla hanteringen med körkortsförfarandet vad angår diabetespatienter i linje med vad som anförts i motionen.
mot · GC02T429 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T429 Bestämmelserna om körning på vägren Hastigheterna på våra vägar blir allt högre, olyckorna fler och ofta värre. Dessutom tycks det vara så att uppträdandet bland många bilförare blir allt hetsigare och körningen allt elakare. Ett speciellt problem har blivit det som brukar kallas vägrenskörning. gällde beträffande detta Han får därvid tillfälligt färdas på vägren om detta kan ske utan fara eller olägenhet. Efter ändring gäller enligt Vägtrafikkungörelsen § 21 Vägrenen skall användas och så följer en uppräkning av olika fordonsslag som cykel, moped, hästfordon m.m och dessutom Om det behövs för att underlätta framkomligheten för annan trafik, får vägrenen användas även vid färd med andra fordon. Resultatet av denna förändring har blivit att många bilister uppfattar det som en skyldighet för den som blir upphunnen att ovillkorligen köra ut på vägrenen oavsett hur framförliggande väg ser ut. Det har också fått till följd att mötande fordon företar omkörning trots att möte sker och att föraren utgår ifrån att den mötande bilisten skall köra ut på vägrenen. Jag är helt klar över att förändringen i Vägtrafikkungörelsen inte innebär en tvingande bestämmelse, men detta faktum hjälper inte i den dagliga trafiken. Av många uppfattas förändringen så att tidigare fick man tillfälligt använda vägrenen. är man tvingad att göra det. Detta sätt att tolka förändringen har lett till mycket stora problem bl.a. för yrkesförarna. Som exempel på detta kan nämnas att transportarbetarnas fackliga avdelningar i har sett sig tvingade att gå ut med en kampanj under mottot Vägrenskörning avgör jag inte du. Efter flera svåra olyckor där tunga fordon för att undvika frontalkollisioner tvingats ut på vägrenen talar många yrkesförare och deras fackliga organisationer om de nuvarande förhållandena som ett stort arbetsmiljöproblem som måste åtgärdas. Det här nämnda problemet blir allt värre efter hand som fler vägar byggs om och förses med breda vägrenar. Den standardförbättring som de breda vägrenarna var avsedd att bli har istället på grund av trafikrytmen och inställningen bland många bilister inneburit ökade trafikrisker. De nuvarande förhållandena måste leda till att förändringar genomförs. Ett sätt att få sådana till stånd skulle vara, att berörda myndigheter genomför en mycket stor och intensiv kampanj. erfarenheter tyder dock på att detta dessvärre ej skulle få avsedd effekt. Då återstår endast att återgå till de tidigare bestämmelserna att vägrenen tillfälligt får användas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av snara åtgärder vad gäller reglerna om vägrenskörning.
mot · GC02T430 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T430 Den extra avgiften vid kontrollbesiktning av bilar Den årliga kontrollbesiktningen av bilar resulterar i delar av landet i besvärande köbildning. För den enskilde bilägaren är det omöjligt att veta hur situationen är vid ett visst kontrollställe vid tiden för den årliga besiktningen. Inte sällan möts bilägaren av beskedet att kontrollbesiktningstid först kan ges under tid som innebär en extra avgift för bilägaren trots att han beställt besiktningen i mycket god tid. Detta är inte acceptabelt. Extra avgift borde inte tas ut om tidsbeställningen är gjord före normalperiodens slut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler för debitering av extra avgift hos . 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02T432 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (c,fp) nya kursplan för körkort fastställde trafiksäkerhetsverkets (TSV) styrelse en ny kursplan för körkortsbehörighet och i anslutning därtill ett nytt teoriprov för körkortssökande. Avsikten är att kursplanen skall träda i kraft och teoriprovet börja användas . Avsikten med den nya kursplanen och det nya teoriprovet sägs vara att sänka den höga olycksfrekvensen i trafiken, i synnerhet när det gäller unga förare av motorfordon. Syftet är enligt vår uppfattning vällovligt, men vi är inte övertygade om att det är bästa sättet att arbeta på. Genom att införa två nya teorimoment i utbildningen - Trafikens förrädiska situationer, som skall bestå i tolkning av fotografier föreställande olika trafiksituationer och Människans begränsade förmåga", som skall utgöras av undervisning i psykologi, ledd av trafiklärare som för ändamålet utbildats vid en 2,5-dagars kurs - tror man sig veta att körskoleeleverna skall bli bättre och säkrare bilförare. Det är också tänkt att varje elev skall delta i 20 teorilektioner i trafikskola. I finns ett mycket stort antal en- och tvåmans trafikskolor. Representanter för dessa har förklarat att de saknar både praktiska och ekonomiska möjligheter att hålla 20 teorilektioner per elev. Det finns en uppenbar risk att många av dessa skolor tvingas upphöra med sin verksamhet eftersom de har stora svårigheter att följa kursplanen. I en konsekvensutredning, gjord vid TSV, hävdas att förändringarna endast kommer att fördyra körkortet med ca . Andra som har lång erfarenhet av körkortsutbildning menar att fördyringen kommer att bli mångdubbelt större. Den nya kursplanen framstår därför enligt vår uppfattning som ett experiment och tillkommen på alltför lösa grunder. En så genomgripande förändring får inte träda i kraft förrän en övertygande dokumentation visat att förändringarna kommer att få en positiv trafiksäkerhetseffekt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om trafiksäkerhetsverkets nya kursplan och teoriprov för körkortsbehörighet.
mot · GC02T434 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T434 av () Reflexanordningarna för tunga fordon I motion 1987/88:T426 togs frågan om författningsförändringar upp vilka skulle syfta till att kraven på utmärkning av långa/tunga fordon kunde uppfyllas. FN:s ekonomiska kommission för (ECE) har antagit kravspecifikation för godkännande av utmärkning med reflexanordningar på baksidan av tunga motorfordon och efterfordon till sådana. Syftet är att öka synbarheten av fordonen. I nämnda motion begärdes att ECE:s kravspecifikation skulle införas i , som i motsats till andra länder ännu inte infört dessa krav. Flera allvarliga olyckor hade då inträffat, där olycksorsaken berodde just på att påkörande fordonsförare ej observerat framförvarande, större, långa och tunga fordon. anförde att TSV avsåg att hos regeringen hemställa om att krav på reflexanordningar enligt den internationella kravspecifikationen skulle införas i vårt land. Utskottet förutsatte därför att anpassning enligt ECE-reglerna skulle komma till stånd utan någon särskild åtgärd från sida. har flera nya olyckor inträffat av samma skäl och på samma sätt. har ej anslutit sig till vad andra länder har ansett värdefullt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Kravet på reflexanordningar kvarstår oförändrat. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om författningsändringar och anpassning till ECEreglerna om utmärkning av långa och tunga fordon.
mot · GC02T435 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T435 av och (båda m) Fortkörningsböter gäller att den motorfordonsförare som kör med en hastighet om utöver tillåten hastighet åläggs att betala i böter, medan den som kör för fort får i böter. Detta medför att den som framför en bil för fort får lika låga böter som den som framför bilen endast för fort. En mera flexibel metod för bötesberäkningen vore att böterna ställdes i mera direkt relation till hastigheten, exempelvis så att varje kilometer utöver den tillåtna hastigheten skulle medföra ett visst bötesbelopp, t ex . De mätinstrument som står till polisens förfogande är så exakta och tillförlitliga att en sådan metod skulle var fullt möjlig att tillämpa. Den som i ett område med hastighetsbegränsning framför ett motorfordon i en hastighet av skulle därvid ådömas 12 x = i böter. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att begär att regeringen framlägger förslag om en mera flexibel metod för beräkning av böter vid fortkörning än den nu tillämpade i enlighet med vad som i motionen beskrivs.
mot · GC02T436 · 1989-01-25 00:00:00 — av i och (båda c) Lokalisering av till Så långt det är möjligt skall samhället sträva efter att upprätthålla en likvärdig service för medborgarna. På ett område drabbas bilägarna av bristande service. Det gäller när bilen skall in för besiktning. Medborgarna är skyldiga att inställa bilen för kontrollbesiktning. Då borde det vara en självklarhet att detta arbete utfördes inom kommunen. Bilägarna i kommun måste besöka eller . De drabbas då av dryga resekostnader samt dyrbar tid går till spillo. har i en kommittémotion föreslagit att ytterligare ett antal bilprovningsstationer inrättas. I motionen anges även alternativet att bilprovninguppgifterna lämnas ut på entreprenad. Lämpligen till någon ej märkesknuten verkstad som på villkor som AB bestämmer får i uppgift att sköta . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att AB får i uppdrag att etablera till .
mot · GC02T437 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :T437 Indragning av körkort genom beslut hos allmän domstol Straff för trafikonykterhet eller andra trafikbrott utdöms av tingsrätt. En ytterligare påföljd utöver straffet kan bli att den dömde mister sitt körkort. Denna påföljd beslutas av länsrätt. En konsekvens härav är att beslutet om körkortsindragningen kan komma att fattas vid en helt annan tidpunkt än den då straffet utmäts. Det kan t.ex. inträffa att dagsböter utdöms för en trafikförseelse, medan en körkortsindragning t.ex. för en period sker först . Ett sådant beslut kan då komma som en överraskning både för den dömde och för dennes arbetsgivare. I de fall där den anställde är beroende av körkortet för sitt arbete drabbas ofta även arbetsgivaren av en körkortsindragning, om den beslutas långt efter det att förseelsen har begåtts. När förseelsen är aktuell är den däremot oftast känd, och påföljden kommer då inte som en överraskning. Det är mot denna bakgrund angeläget att besked om körkortsindragning lämnas senast som straff för en trafikförseelse meddelas. Ett sätt att underlätta en sådan ordning kunde vara att låta samma rättsliga instans både utdöma straffet för förseelsen och avgöra om körkortsindragning skall ske med anledning av denna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att beslut om körkortsindragning skall fattas av allmän domstol i samband med att straff för brottet utdöms.