mot · GC02U218 · 1989-01-25 00:00:00 — Detta trots att våra exportföretag visat otaliga exempel på framgångsrikt internationellt samarbete inom handel och industri. Vi har framhållit fördelarna med att engagera näringslivet i biståndsarbetet. Kommersiellt samarbete är långsiktigt och ger ömsesidigt utbyte. Det har därigenom goda förutsättningar att driva på utveckling. Ett utomordentligt exempel på en biståndsinsats som i sig förenar det personliga engagemanget och ett företags resurser är de biståndsföreningar som bildats i en del svenska företag. Svenskt näringsliv har både erfarenhet och kompetens, som effektivt kan bidra till utvecklingssamarbetet. Exempel på områden där har ett konkurrenskraftigt utbud är energiförsörjning, livsmedelsindustri, projektering och utvinning av malm, jord- och skogsbruk, skogsindustri, transporter och telekommunikationer. För att stimulera samverkan mellan näringslivet, SIDA och länderna i tredje världen bör ett antal referensprojekt startas. Kontakter behöver knytas mellan människor, företag och organisationer. SIDA bör i ökad utsträckning stödja kontakter mellan skolor, universitet, Mot. föreningar, organisationer, institutioner och deras respektive motsvarigheter U218 i tredje världen. 13 Återflöde i biståndet Det råder enighet om att det bästa är att i-länderna lämnar ett obundet bistånd. Det skulle ge möjlighet att välja varor och tjänster. Ett obundet bistånd står också i överensstämmelse med frihandelsprinciperna och är därmed, på lång sikt, till nytta inte bara för mottagarna utan också för givarna. Flertalet industriländer binder biståndet till upphandling i givarlandet. binder allt bistånd till upphandling i givarlandet. bör fortsätta att verka för att bistånd från i-länderna inte skall vara bundet till upphandling i givarlandet. tvingas vi konstatera att inte lyckats uppnå detta genom att föregå med gott exempel. Återflödet av biståndsmedel till är lägre än till andra givarländer. Bistånd i form av importstöd innebär att ställer biståndsmedel i konvertibel valuta till mottagarlandets förfogande för att finansiera import. Importstödet svarar för av det landprogrammerade biståndet. Det är inte rimligt att lämnar obundet importstöd, som sedan används till inköp i våra konkurrentländer. Under nuvarande förhållanden bör importstödet bindas till upphandling i . Principen bör vara att det bundna importstödet bara får utnyttjas då svenska varor är internationellt konkurrenskraftiga. Härmed uppnås en parallellitet med u-krediterna som normalt avser projekt som upphandlas i internationell konkurrens. De lokala kostnaderna för biståndsprojekt bör normalt täckas av mottagarlandet. Att täcker de lokala kostnaderna för ett projekt innebär i realiteten att landet erhåller utlandsvaluta på samma sätt som genom det obundna importstödet. Denna valuta utnyttjas sedan för upphandling från andra länder. Vi har inte heller någon som helst kontroll över vilken typ av upphandling dessa medel används till. Att medlen inte helt går till utvecklingsändamål är tyvärr också sannolikt. insatser bör i huvudsak begränsas till att täcka kostnader för resurser som inte finns inom mottagarlandet. SIDA bör utreda hur utnyttjandet av valutadelen av bidragen till lokala kostnader kan kontrolleras och åtminstone delvis utnyttjas för upphandling i (t.ex. i samarbete med ). 15 Kvinnor i u-land Mångå misslyckade biståndsprojekt bottnar i att hänsyn inte tagits till vem som traditionellt svarar för olika sysslor i samhället. I biståndsarbetet måste större hänsyn tas till de praktiska svårigheter som är förknippade med möjligheterna att nå kvinnor i . När kvinnor får utbildning, och hälso- och sjukvård, får även barnen det Hjälp riktad till kvinnor når därmed en majoritet av befolkningen. 1988/89 Våra förslag till satsningar på landsbygdsutveckling och ett projektinriktat U218 bistånd kommer särskilt att gynna kvinnor. En ökad betoning av demokratimålet leder också till att kvinnornas situation uppmärksammas yttterligare. för internationellt bistånd (KIB) har tillkommit för att ge synpunkter på SIDA:s biståndsprojekt utifrån kvinnors behov. De politiska kvinnoförbunden är representerade i rådet, som utgör en viktig länk mellan SIDA och organisationer av skilda slag. främsta uppgift bör vara att se till att tidigare misstag vad gäller kvinnans roll i samhället inte upprepas, samt att kvinnor inte missgynnas när bistånd ges. bör verka för att det positiva resultatet av i följs upp och vidareutvecklas. bör därför verka för en förbättrad rättsställning för kvinnorna innebärande bl.a. att kvinnor skall få äga mark. visar att en sådan åtgärd har en gynnsam utvecklingseffekt. De enskilda organisationerna utför ofta ett utomordentligt utvecklingsarbete. Genom att verka vid sidan av etablerade maktstrukturer har de större förmåga att nå utsatta grupper i de fattiga länderna. Vi har länge föreslagit att stödet till de enskilda organisationernas biståndsarbete skall öka. Regeringen ansluter sig nu till våra förslag. Vi föreslår emellertid att en ännu större del av biståndet kanaliseras via de enskilda organisationerna. Vi anser att anslaget bör räknas upp med i förhållande till regeringens förslag. Även om en betydande del av biståndet ges via de enskilda organisationerna, är det viktigt att de behåller sin särart och självständighet. De egna gåvomedlens andel av biståndet skall även i fortsättningen vara dominerande. Det bistånd som ges via kyrkor, mission och hjälporganisationer ger ofta en mer direkt kontakt mellan givare och mottagare. I sin insamlingsverksamhet förmedlar organisationerna skildringar av hjälpbehoven. Denna kontakt med biståndet och dess verklighet känns mer påtaglig för den enkilde än det bistånd som ges via skattsedeln och som styrs av politiska beslut. De enskilda organisationernas verksamhet medverkar till att upprätthålla biståndsviljan och kunskaper om behovet av ökad hjälp. Anslaget för katastrofhjälp bör användas i direkta nödsituationer. Anslaget bör därför endast undantagsvis bindas upp genom långvariga insatser. Katastrofhjälp bör inte användas så att den fungerar som tilläggsanslag till landramen. Om programländerna drabbas av katastrofer, bör medel inom landramen omdisponeras. Plötsliga katastrofer medför att det reguljära biståndsarbetet i allmänhet måste uppskjutas, vilket gör det naturligt att omdisponera medel till katastrofbistånd. Regeringen föreslår nu att anslaget för katastofbistånd även skall avse medel för återuppbyggnad m.m. Stöd till återuppbyggnad är ett viktigt led i Mot. att följa upp en fredsprocess. Ett exempel kan vara den fortsatta utveckling- U218 är det angeläget att bistånd lämnas på ett sådant sätt att det inte främjar en utveckling mot ett direkt biståndsberoende utan att det har ett långsiktigt syfte. Vi anser således att även stödet för återuppbyggnad bör ges i sådana former att det blir en hjälp som leder till ett framtida 18 Åtgärder mot aids I mångå länder framför allt i är aids ett stort och växande problem. Sjukdomen och dess effekter är svåra att klart definiera, eftersom HIV förekommer tillsammans med andra svåra hälsoproblem som undernäring, tuberkulos, malaria och akuta infektionssjukdomar. I flera centralafrikanska länder anges sjukdomen främst vara spridd inom en urbaniserad, rörlig befolkning, ofta sammanfallande med i hög utsträckning samhällsbärande grupper. En hög procent av potentiella blodgivare är eller kan befaras vara HIV-bärare, vilket kan drabba vården som helhet, dvs. både den inhemska befolkningen och besökande. Detta i sin tur kan medföra svårigheter i ländernas inkomster av turism, utbyggnad av näringsliv och internationellt samarbete. Utöver lidande och sjukdom för befolkningen innebär aids ett allvarligt hot mot utvecklingen. Lägets allvar kräver att det svenska biståndet också omfattar projekt som syftar till att motverka spridningen av aids, att öka kunskapen om aids samt stöd till insatser inom sjukvården. Regeringen anser att insatser mot immunbristsjukdomen aids skall rymmas inom ramen för särskilda program. Vi vill understryka att projekten bör utformas så att de är användbara i flera länder. Projekt bör genomföras i de hårdast drabbade länderna oberoende av om dessa är programländer. I flera fall kan en effektiv insats göras via enskilda organisationer, WHO eller andra multinationella organ. Huvudregeln bör vara att välja den effektivaste kanalen. En större flexibilitet i samarbetet med underlättar för att avsluta samarbetet med något land och inleda samarbetet med nya . Erfarenheterna av biståndet kan då på ett bättre sätt styra såväl form, innehåll som storlek i biståndssamarbetet. I takt med att de totala biståndsanslagen ökar bör det vara naturligt för att i de former som anges i denna motion inleda samarbete med fler . Aktuella länder för samarbete är t.ex. , och . I och är flyktingsituationen mycket svår, problemen med t.ex. ökenutbredning är allvarliga och därtill är båda länderna svårt sargade av krig och inrikes stridigheter. Även i t.ex. och bör ökade insatser kunna göras genom BITS, och . En betydande del av det svenska biståndet går till länderna i . av låsta positioner har avtalet mellan , och öppnat möjligheter för nya samtal och nya lösningar. ANC har tillkännagivit sin avsikt att avveckla baser i för att inte störa avtalet som skall ge självständighet. Mycket återstår emellertid för att lösa upp de konflikthärdar och spännningar som finns i . Det svenska biståndet måste få en sådan inriktning att det innebär ett stöd för en nationell försoning. Det är angeläget att biståndet till utformas så att det stödjer en utveckling mot demokrati. skall biståndet utformas så att det blir en hjälp till självhjälp för den nation som skall forma sin självständighet. Det är av stor vikt att landet inte leds in på vägar som gör det helt ' biståndsberoende. Landet har en ekologiskt svår situation och det finns skäl att särskilt beakta behovet av anslag för miljö- och markvårdsinsatser. bör utöver rent humanitära insatser lämna bistånd som stöd för en demokratisk utveckling i hela regionen. En sådan utveckling och respekt för mänskliga fri- och rättigheter i frontstatema kan påskynda en positiv utveckling även i . Även det stöd som utgår till grupper, organisationer och enskilda vilka inne i verkar för en fredlig omdaning av det sydafrikanska samhället bör öka. ger ett internationellt sett stort bistånd till FN:s olika specialorgan. Detta är en konsekvens av vårt lands starka uppslutning bakom FN:s målsättningar och vår strävan att värna om FN:s verksamhet. Vårt stöd till uppgår till drygt en tredjedel av totala bistånd. FN-organen spelar en stor roll i utvecklingsarbetet. bedriver t.ex. ett viktigt arbete till hjälp för barn och föräldrar. är en central biståndsgivare till många länder, och bankens betydelse har ökat i takt med att skuldkrisen blivit akut för många länder i tredje världen. De regionala utvecklingsbankerna fyller viktiga uppgifter för att främja handel och näringsliv i berörda länder. tyngs FN-organen av byråkrati och bristande effektivitet. bör medverka till en effektivisering av . Vissa fattiga och skuldtyngda länder måste få hjälp att lätta sin skuldbörda. Detta gäller framför allt de skuldtyngda länderna i . Om sådana åtgärder skall bli effektiva krävs ett internationellt samarbete. Det är viktigt att åtgärderna sker på ett sådant sätt att de inte får negativa återverkningar på biståndet eller för det internationella kreditsystemet. Tanken att medverka till en skuldkonsolidering för de svårt skuldtyngda utvecklingsländerna är enligt vår mening riktig. Det är emellertid inte önskvärt att stödet på detta område i praktiken fungerar som en ökning av 14 1988/89 U218 Vi föreslår att ett anslag om anvisas för skuldkonsoli- Mot. 1988/89 dering. Med hänsyn till den stora reservationen på anslaget anser vi att det är U218 tillräckligt att anslå dessa medel. Skulle behoven visa sig vara större än den angivna ramen bör regeringen för detta ändamål använda reservationerna. 23 Övriga u-landspolitiska insatser Regeringen ser positivit på en framtida utvidgning av insatser genom och pekar på ett behov av samordning mellan och vad gäller samarbetet med lokala utvecklingsbanker. I övrigt hänvisar regeringen till utredningen om det framtida biståndets organisation. BITS tekniska samarbete är en bra form av bistånd för de s.k. mellaninkomstländerna. Verksamheten är ett värdefullt komplement till SIDA:s biståndssamarbete. Kontakterna med ett stort antal ökar. Ukrediter är ett bra komplement till övrigt bistånd till länder som ej redan är alltför skuldtyngda. Verksamheten visar dessutom att det går att förena de biståndsmässiga kraven på att stödja utveckling med önskemål om högt återflöde. BITS arbetar med delegering av alla projekt till företag eller organisationer. Detta har visat sig vara en effektiv metod som ger låga kostnader för administration. Ett generöst bistånd bygger på en bred förståelse för problemen i utvecklingsländerna och på en vilja att aktivt bidra till att lösa problem och lindra nöd. Förståelse bygger på kunskap om förhållanden i tredje världen. har SIDA ansvar för information om sin verksamhet. SIDA förmedlar också anslag till föreningar och folkrörelser för att dessa inom sina organisationer skall informera om länder och utvecklingshjälp. SIDA har inte alltid lyckats så väl i sina ansträngningar att informera om det svenska biståndet. Kritik har framförts över bristande öppenhet, över att information kommer sent och tenderar att bli defensiv och att informationen präglas av SIDAS:s värderingar. Det finns således skäl att ifrågasätta om det centrala ämbetsverket också skall ha ansvar för informationen. I har man löst frågorna om biståndsinformation på ett annat sätt. Det danska Mellemfolkeligt Samvirke syftar till att främja förståelsen mellan folk och solidaritet genom ett samarbete över nationella och kulturella gränser för att därigenom skapa en större förståelse för en mer rättvis fördelning av jordens rikedomar. Mellemfolkeligt Samvirke samarbetar med den danska biståndsmyndigheten som lämnar bidrag till verksamheten. Mellemfolkeligt Samvirke har dock en självständig ställning. Mellemfolkeligt Samvirke verkar genom att sända ut frivilliga biståndsarbetare, arrangera seminarier, publicera tidskrifter m.m. Regeringen redovisar i propositionen åtgärder rörande informationsarbetet med anledning av den utredning som avlämnades . kan inte finna annat än att regeringen och SIDA väljer att göra minsta Mot. 1988/89 möjliga förändring. Trots uppenbara brister i informationen och trots att U218 anslagen rörande information utformats så att organisationer kan få medel för likartad verksamhet via flera olika anslagsposter, föreslås inga förändringar av betydelse. Eftersom regeringen enligt vår mening inte förmått frigöra sig från traditionellt tänkande och skapa förutsättningar för en information som kan medverka till en dynamisk utveckling anser vi att frågan bör studeras ytterligare. Vi anser att frågan om att dela på ansvaret för biståndsadministration och information bör studeras närmare och föreslår att en parlamentarisk arbetsgrupp tillsätts för att analysera och lägga förslag i dessa frågor. 25 Avveckling av bistånd För länder med totalitära regimer och utan tendenser i demokratisk riktning bör svenskt bistånd endast utgå i form av humanitärt bistånd, katastrofhjälp eller som stöd via enskilda organisationer, förutsatt att dessa kan arbeta förhållandevis fritt i förhållande till regimen. Biståndet måste omprövas och i sista hand upphöra om ett mottagarland bedriver anfallskrig eller har trupper på främmande territorium. har enligt åtagit sig att verka för fred och mänskliga rättigheter vilket också bör gälla i biståndssamarbetet. I länder där respekten för demokrati och mänskliga fri- och rättigheter minskar bör agera utifrån två handlingslinjer. För det första bör vi på diplomatisk väg och genom utformningen av biståndsinsatserna medverka till att respekten för demokratiska värden åter ökar. Om någon förändring trots dessa åtgärder inte sker bör biståndet reduceras. är en av de största mottagarna av svenskt bistånd och är den största bidragsgivaren till . Vi har krävt att biståndet till avvecklas. Vår utgångspunkt är att allvarligt brutit och alltjämt bryter mot de krav som utgör grunden för svenskt biståndssamarbete. Ockupationen av är ett brott mot en av grunderna i svensk biståndspolitik. inleder nu ett tillbakadragande av sina trupper ur . bör emellertid ej sätta upp någon ny landram för /90. Den ingående reservationen bör användas för att avveckla de svenska biståndsåtagandena i . Inte förrän de vietnamesiska trupperna helt dragit sig tillbaka från bör fortsatt bistånd övervägas. Detta skall i så fall i första hand ske i form av humanitärt bistånd. Regeringen bör upprätta en vitbok om de svenska biståndsprojekten i . I denna skall redovisas bakgrundmaterial för beslut, beslutsprocesser, genomförande och insatsernas utvecklingseffekt i förhållande till de biståndspolitiska målen. Vi föreslår en inriktning av de svenska biståndssatsningarna som innebär en klarare markering av de utgångspunkter för svenskt bistånd som vi redovisar i denna motion. Effektiviteten i de enskilda biståndsinsatserna måste på ett helt annat sätt än tidigare få styra biståndets utformning och storlek. Det nuvarande enprocentsmålet bör inte ha den överordnade betydelse som det har. Vi delar RRV:s uppfattning att SIDA:s ledning måste medverka till att motverka utbetalningsmålets negativa effekter. Vi har en i förhållande till regeringen delvis avvikande uppfattning om hur de svenska biståndsinsatserna bör göras. Vi har vid vår beräkning av anslagen i huvudsak reducerat betalningsbalansstödet och biståndet till som föreslås upphöra. Regeringen lägger i årets budgetproposition fram förslag som vi tidigare framfört rörande det svenska biståndets inriktning. Regeringen drar enligt vår mening emellertid inte konsekvenserna därav på ett sådant sätt att omvärlden får en klar uppfattning om målen med den svenska biståndsgivningen. De stora reservationerna på biståndsanslaget visar för övrigt att biståndsverksamheten inte effektivt låter sig styras av medelsanvisning och utbetalningsmål. finns reservationer på anslagen för internationellt utvecklingssamarbete på nära . Vi föreslår för en biståndsram på 10 . föreslår vi att av reserverade medel får disponeras för föreslagna åtaganden under anslaget C3. Den av oss föreslagna biståndsramen uppgår till av BNI. utbetalningar uppgick till belopp motsvarande av BNI. Regeringen sammanför under Särskilda program frågor som energi, hälsovård, aids-bekämpning, befolkningsfrågor, kvinnofrågor, kultur- och massmedia, främjande av demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter samt insatsförberedelser och resultatvärdering. Regeringen avser att senare besluta om fördelningen vilket innebär att inte får något reellt inflytande. Detta är inte acceptabelt. Vi anser att inflytande över biståndsmedlens inriktning inte får gå förlorad. Vi föreslår följande förändringar av anslagen till landramar samt att landramarna görs indikativa och att medel som ej utnyttjats förs över till andra ändamål. Biståndsramen för bör sättas till . har sedan biståndssamarbetet inleddes erhållit bistånd för sammanlagt . Landet har utvecklat en biståndsanpassning som leder till att önskade långsiktiga effekter av biståndssamarbetet till stor del uteblir. I knyts förhoppningarna till att förhandlingarna fortsätter med Arias fredsplan - Esquipulas II - som utgångspunkt. Nytt förhandlingsdatum är utsatt till . försoning och demokrati. måste verka för ett stöd för en freds- och Mot. försoningsprocess i hela . President fredsinitiativ måste U218 få reella möjligheter att verka. har en BNP per capita som ligger över genomsnittet för SIDA:s programländer. Det är motiverat att en större del av utvecklingssamarbetet kanaliseras via BITS som ett stöd för en fredlig och demokratisk utveckling i enlighet med fredsplanen i hela . Vi föreslår att landramen till fastställs till och att ramen för regionala insatser för höjs till . Det kan efter orkanen härjningar dessutom vara motiverat att ge katastrofbistånd. Regeringen föreslår att avsätts för projektbistånd. De medel som anvisas för särskilda projekt bör kunna användas i medelinkomstländer som är aktuella som mottagare av fast bistånd. Till denna grupp hör länder som och . Här kan projektbistånd vara aktuellt vilket då bör förmedlas via BITS. Vidare kan anslag för den typ av utvecklingsinsatser som kan bli aktuella utgå ur de av oss föreslagna anslagen demokratisering och ur anslaget för miljö och markvård. Vi föreslår därför att av anslaget för särskilda projekt överförs till BITS för bl.a. dessa ändamål. För att syftet med det projetinriktade biståndet skall uppnås krävs en effektiv projektadministration. Här kan noteras att SIDA:s administrationskostnader är höga om man ställer dem i relation till det förmedlade biståndet. Såväl SAREC som BITS har en i relation till verksamheten betydligt lägre kostnad för administration. Beträffande följande programländer föreslår vi inga förändringar av anslagsnivåerna men vill anföra följande: mellan , och har lett till en överenskommelse om ett fritt och ett bortdragande av de kubanska trupperna från . fortsätter inbördeskriget mellan MPLA och UNITA. Det är svårt att se något nära förestående slut på inbördeskriget i . måste i sina kontakter verka för en nationell försoning mellan parterna och ge sitt bistånd en inriktning som stödjer en sådan utveckling. Det svenska biståndets karaktär av humanitärt stöd och stöd för en demokratisk utveckling i bör förstärkas. Även i pågår ett inbördeskrig som motverkar biståndets positiva effekter. Den förödande tvångsmässiga omflyttningen av bönder fortsätter. Behovet av humanitärt bistånd är stort. Regeringen har avstått från att föreslå höjning av landramen till . Biståndet till måste utformas så att det inte blir ett stöd till landets totalitära regim. Den kommunistiska regimen överger inte den jordbrukspolitik som får förödande konsekvenser för bönderna, för livsmedelsförsörjningen och för landets utveckling som helhet. Ytterligare minskningar av det landbaserade biståndet kan övervägas. Fortsatt bistånd kan ske i form av Genom de enskilda organisationerna kan akut stöd lämnas dem som drabbas av svält till följd av krigshandlingar. utveckling har haft en tillväxt av BNP som ligger nära de officiella målen. För del är handeln av stor betydelse. Minskade handelshinder skulle enligt vår mening vara ett betydande stöd för utvecklingen. En större del av biståndet till kan ske via BITS. I kvarstår svårigheterna att bedriva biståndsarbetet på ett effektivt sätt. bidrar till insatser på kommunikationsområdet vilka enligt vår mening kan komma att bli till fördel för den vietnamesiska ockupationsmakten. Läget i inger allvarliga farhågor. Regeringen har ännu inte lämnat den av utskottet begärda redovisningen rörande biståndet till . I avvaktan på detta förordar vi landramen till tills vidare ingen förändring i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att att utvecklingen av de svenska biståndsinsatserna nu måste följas med största uppmärksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om handelns och den fria marknadens betydelse för utvecklingen i tredje världen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett effektivare bistånd, 3. att beslutar att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över det svenska biståndet i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att hos regeringen begär att RRV:s granskning av SIDA bl.a. skall ligga till grund för kommitténs arbete, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbetalningsmålets inverkan på biståndsgivningen,