ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ju223 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda s) Nytt polishus i Byggandet av ett nytt förvaltningshus i polisdistrikt är ett angeläget projekt som bör förverkligas. instämde i betänkandet JuU 1986/87:23 att det förelåg behov av nya lokaler på denna ort. Nuvarande lokaler är synnerligen otidsenliga och olämpliga ur arbetsmiljösynpunkt. Endast ordningsavdelningen, kansliet och en mindre del av kriminalavdelningen kan inrymmas i det nuvarande polishuset. Huvudparten av kriminalavdelningen finns i andra lokaler ett kvarter bort. Således arbetar inte all personal under samma tak. Av naturliga skäl ger detta sådana samarbets-, samordnings- och kommunikationsproblem att verksamheten inte bedrivs med önskvärd rationalitet. Arresterna i polishuset har dömts ut av yrkesinspektionen vid ett flertal tillfällen, första gången . Rastgårdar för de arresterade saknas. Arresterna är dessutom för få. Detta innebär transporter till andra polisdistrikt, oftast . Detta är tidsödande, kostnadskrävande och tar i anspråk personal som kunde avdelats till produktivare arbete. Förhörsrummen räcker ofta inte till. De undermåliga lokalerna gör att frihetsberövade måste passera receptionen för allmänheten när de skall höras av kriminalavdelningen. Detta är oförsvarligt ur integritetssynpunkt. Personalrum och samlingsrum saknas. Väntrummet, receptionen och sambandscentralen har inte godtagbar standard varken för allmänheten eller personal. Förråd för omhändertagna cyklar och bilar hyrs på flera ställen i kommunen. var ett nytt polishus aktuellt för att samla personalen under ett tak. Åtskilliga framställningarom polishus har gjorts . Regeringen har uppdragit åt att projektera en nybyggnad av en förvaltningsbyggnad. kommun har ställt en centralt belägen tomt till förfogande. I kvarteret finns en utbyggd parkeringsanläggning. Byggkostnaderna har beräknats till 16,1 miljoner i prisläget . Jämfört med andra polishus är denna kostnad högst rimlig. Huvudbyggnaden skall bestå av två parallellstående enplansbyggnader utan källare sammanbundna av entréhall samt tekniska utrymmen. Garagebyggnaden utgörs av en länga där alla större utrymmen nås direkt utifrån. Planlösningen är intressant och föga kostnadskrävande och skulle kunna tjäna som pilotprojekt. Byggandet bör av den anledningen ges förtur. låga prioritering av denna byggnation framstår därför som oacceptabel. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett nytt polishus i . () () 1988/89 Ju223
mot · GC02Ju224 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :Ju224 av och (båda fp) Det är ett känt - och givetvis beklagligt - faktum att det råder polisbrist i vårt land. De menliga följderna av detta slår olika hårt i skilda delar av landet och inom skilda polisdistrikt. Ett av de hårdast drabbade områdena är nordvästra med . De förhållanden som är specifikt utmärkande för är i korthet följande. Det kan anses vara dokumenterat att huvuddelen av den narkotika som föres in i landet sker via och området norr därom. Hela kuststräckan upp till Kullen - som ingår i - tillhandahåller ilandstigningsplatser för illegal införsel och företrädesvis narkotika. Situationen är lindrigt uttryckt svårbemästrad och ställer stora krav på polispersonalen såväl kvalitativt som kvantitativt. Statsmakterna har bestämt att bekämpandet av narkotikabrottsligheten skall prioriteras och i följd därav måste polismyndigheten i förstärkas personellt. Detta bör ske dels genom att distriktet tilldelas ett utökat antal polistjänster och dels genom en förstärkning av den administrativa personalen, vilket skulle medföra att polismän i ökad utsträckning kan frigöras för mer renodlad polisiär verksamhet. genomkorsas av två Europavägar, E 4 och E 6. Trafiken kan betecknas som intensiv. Härtill bidrar i icke ringa mån att som port till och från kontinenten ständigt genomströmmas av en stor skara in- och utresande. Antalet uppgår till 17 - 18 miljoner. Kontrollen av hastighet och nykterhet är personalkrävande. Detta gäller än mer kontrollen av tung trafik och av farligt gods. Kontrollen av det senare måste vara ytterligt rigorös mot bakgrund av det katastrofhot som är närliggande och i högsta grad oroväckande. Det är ingen överdrift att påstå att en olycka skulle kunna medföra att stora delar av staden och dess invånare skulle utplånas. En förstärkning av polisens kontrollresurser framstår som angelägen och ofrånkomlig. 1988/89 Ju224 är ur ordningssynpunkt en bekymmersam stad. Närheten till med dess liberalare alkoholpolitik har följdverkningar i med stigande antal fyllerifall och störande av ordningen. Det skall här nämnas att vård inom redovisat en hälsoprofil för . Av denna framgår bl.a. att dödligheten i alkoholrelaterade sjukdomar är fyra gånger högre i än i länet i övrigt, att har överdödlighet i självmord jämfört med genomsnittet för landstingsområdet, samt att har landets högsta förskrivning av lugnande medel. De redovisade förhållandena övar på olika sätt inflytande på den verksamhet som åligger polismyndigheten. Regeringen har föreslagit att antalet polisaspiranter nu skall öka. Successivt kommer detta att leda till en förstärkning av antalet poliser i tjänst. bör nu uttala att en proportionellt större andel av denna förstärkning bör komma till del. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en successiv förstärkning av . gotab 16767, 1989
mot · GC02Ju226 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ju226 av m.fl. (fp) Hastighetsövervakningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T222 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande möjligheterna till effektivare hastighetsövervakning än , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av problemen kring en automatisk hastighetsövervakning innan försöksverksamhet startar. () () () () () () ()
mot · GC02Ju227 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju227 av () Promillegränsen vid rattonykterhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So256 hemställs att beslutar om sådan ändring i alkohollagstiftningen att gränsen för rattonykterhet sänks till i princip .
mot · GC02Ju228 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju228 av m.fl. (s) Fler poliser i trafikövervakningen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:T427 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fler poliser bör tjänstgöra i trafikövervakningen.
mot · GC02Ju229 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju229 av m.fl. (mp) Övervakningen av hastighetsöverträdelser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T223 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att övervakningen av hastighetsöverträdelser bör intensifieras enligt vad som angivits i motionen. () () () ()
mot · GC02Ju230 · 1989-01-24 00:00:00 — av () Tillsättningen av polischefer 1988/89 Ju230238 har polisverksamheten omorganiserats i syfte att bl.a. öka lekmannainflytandet både på länsnivå och i polisdistrikten. Strävan är att de lokala polisstyrelserna mera direkt ska engageras i planeringen av polisverksamheten i distriktet. Polischefen i distriktet har givetvis en nyckelroll i arbetet. Tillsättningen av polischefer följer ett utarbetat mönster, där svarar för arbetet med meritvärdering och rangordning. Styrelsen upprättar ett slutligt förslag som sedan bl a länsstyrelserna och den lokala polisstyrelsen får yttra sig över. Efter denna remissomgång fattar regeringen det slutliga beslutet. I skilda sammanhang har framförts den synpunkten att de regionala/ lokala intressenterna ges för litet inflytande över processen. Givetvis handlar det här om att avväga lokala, regionala och centrala anspråk på inflytande över tillsättningen. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att pröva förutsättningarna för ett ökat lokalt inflytande vid tillsättning av polischefer. 1 1988/89.
mot · GC02Ju233 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju233 av () Legitimationsskyldighet för ordningsvakter Massmedia berättar ofta om ordningsvakter som på ett eller annat sätt uppträtt tvivelaktigt. Ordningsvakter som tjänstgör på offentlig tillställning/lokal har till vissa delar polismans befogenheter, utan att för den skull ha motsvarande skyldigheter. Det finns ingen skyldighet att uppvisa legitimation, ej heller att motivera ingripande. Detta är enligt min uppfattning otillfredsställande. Alla ordningsvakter med förordnande har genomgått utbildning. Personer som klarar utbildningen och som skall tjänstgöra som ordningsvakt bör utrustas med legitimation, vilken skall uppvisas när folk så kräver. Med stöd av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ordningsvakters legitimationsansvar.
mot · GC02Ju234 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju234 av och (båda s) Brott av polisman och åklagare Det förekommer ett stort antal anmälningar mot polismän för olika brott och lagöverträdelser i tjänsten. Antalet åtal är däremot inte så stort, även om det förekommit ett antal mycket uppmärksammade åtal och även fällande domar. Många rättssökande avstår från att göra anmälningar, sannolikt beroende på att man tror att det inte leder till något resultat. Man vill inte heller utsätta sig för obehaget, som det innebär att vara anmälare, inför misstänksamma och ibland trakasserande eller motvilliga polisutredare och/eller åklagare. Utredningar av detta slag är ofta komplicerade. Det fordras ofta stor skicklighet för att utreda anmälningar av detta slag. Bevisningen kan vara svåråtkomlig, och det behövs en god förhörsteknik. Det finns hos alllmänheten en spridd misstänksamhet mot det sätt på vilket brottsmisstankar mot polis utreds. Det är därför nödvändigt att polisen helt frikopplas från dessa utredningar. Det är inte acceptabelt att polis utreder sina egna brott, fel och brister. Här gäller att hustru får inte ens misstänkas. För att öka tilltron till att dessa förundersökningar blir korrekt genomförda, bör de genomföras av en helt fristående instans bestående av jurister, lekmän och vittnespsykolog. Detta utredningsorgan skulle förslagsvis kunna få benämningen utredningsnämnd. De förändringar som genomförts då det gäller utredning av misstänkta brott av polisman är sålunda inte tillfredsställande. Det finns ingen annan utväg att lösa frågan på än att utredningsorganet är helt civilt utan inslag av polis och åklagare som kan misstänkas ta kollegiala hänsyn. Det bör vidare utses särskilda väl lämpade åklagare som för talan i dessa brottmål. Inte heller i disciplinärenden är polisen frikopplad från förundersökningen. Även dessa utredningar bör handläggas av en från polis och åklagarväsendet fristående nämnd. Det är även ett intresse för polisen att en mer opartisk förundersökning genomförs i ärenden av ovan berört slag. Samma problem föreligger då den misstänkte är åklagare. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna om förundersökning av brottmål där den misstänkte är polis och/eller åkia gare i syfte att införa en särskild från polis- och åklagarmyndigheter- Mot. na fristående utredningsnämnd.
mot · GC02Ju236 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ju236 av i och (båda m) Det framgår av bilaga (bil 15) till budgetpropositionen att personalförhållandena inom polisen undergår en snabb försämring. Regeringens åtgärder med högre intagning av aspiranter till kommer inte att ha effekt förrän . Aviserade åtgärder såsom att tillåta att medel för vakanssatta tjänster får användas för tjänster på det administrativa området är bra. Fram till dess att balans uppnås mellan antalet poliser och antalet polistjänster måste stor hänsyn tas till särskilt sårbara tjänsteområden. Hänsyn måste också tas till områden där polisen pålagts nytillkommande arbetsuppgifter. En situation som den sistnämnda har uppstått i polisdistrikt genom att Trollhättan-Vänersborgs flygplats har tre dagliga förbindelser med . Kommunikationsministern säger i propositionen att trafikens ökning inte gör det möjligt att genom ökning av budgetmedel tillgodose behovet. Han avser i stället söka andra finansieringsvägar. Han anser att närmast till hands liggande finansiering är att finna i särskilda avgifter från flygplatshuvudmännen. Han avser återkomma om detta. Vad kommunikationsministern med sitt kommande förslag till åtgärder inte kommer till rätta med, vare sig i eller någon annan stans i landet med liknande problem, är den akuta situationen. För vidkommande har polisledningen beslutat att de fyra tjänster det där handlar om skall tas från verksamheten vid kvarters- och spaningspolisen samt brottsutredningen. Nämnda områden avlövas med detta så kraftigt att det är fråga om personalhalveringar. Detta är enligt vår mening inte acceptabelt. Vi anser därför att regeringen i tilläggsproposition måste återkomma med lösningar på detta problem. Det förhållande som påtalas i motionen förstärker ett annat vakansproblem som trollhättepolisen har, nämligen vid arbetsgruppen i den del av distriktet som utgör Ale kommun. Rekryteringsproblemen vid arbetsgruppen i Ale torde i hög grad ha ett samband med närheten till de näraliggande polisdistrikten i och , vid vilka ett i sammanhanget icke försumbart ortstillägg utgår. Mot bakgrund av att polisdistrikt tillhör de relativt sett mest brottsbelastade i landet och således torde kunna jämföras med större orter där polisen har ortstillägg, synes det oss rimligt att polisdistrikt vid kommande förhandlingar beaktas i detta avseende. Även detta är ett för trollhättepolisen vitalt problem som enligt Mot. vår mening bör ge regeringen till känna. Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omedelbara åtgärder för att komma till rätta med polisens personalproblem vid flygplatskontrollen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av ortstillägg för trollhättepolisen. () ()
mot · GC02Ju239 · 1989-01-24 00:00:00 — av m.fl. (s) Trafikpolisens 1988/89 Ju239252 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo864 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om en omprioritering av det samlade anslaget till polisväsendet, så att trafikpolisen får ökade resurser. () () () () 1 1988/89.
mot · GC02Ju240 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju240 av m.fl. (fp) Nytt polishus i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A458 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett nytt polishus i . () ()
mot · GC02Ju242 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju242 Polisutbildningen har alltsedan polisväsendets förstatligande blivit alltmer centraliserad. bedrevs polisutbildning förutom i även vid skolor placerade i , och . Dessutom fanns en skola för högre polisiär utbildning i . är Solnaskolan nedlagd och utbildningen överförd till . Tanken bakom centraliseringen har, förutom ett förbilligande, syftat till att skapa en utbildningslikformighet. Polisutbildningens ensidiga förläggning till har dock avgörande nackdelar: Dels skapas en polis mest lämpad för storstadens behov och dels sker en intellektuell avskärmning genom Ulriksdalsskolans isolerade läge i förhållande till andra högskolor. Det finns därför skäl att ånyo dela upp utbildningen på flera orter. All högskoleutbildning skall vara forskningsanknuten. Genom att dela upp polisutbildningen och förlägga den till universitetsmiljöer underlättas forskningsanknytningen. En regionaliserad polisutbildning skapar dessutom valfrihet för elever att välja utbildningsort och möjliggör för många att studera närmare hemorten. En rimlig fördelning över landet kunde vara att placera utbildningen i , och . I och finns juridiska fakulteter och i en rättsvetenskaplig institution som skulle kunna vara till gagn för utbildningen. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en regionalisering av polisutbildningen.
mot · GC02Ju245 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju245 av m.fl. (c, s, m, fp) polisdistrikt har gatuvåldet ökat drastiskt i till stor olägenhet för alla innevånare, men speciellt drabbade har butiksägarna blivit. har över 52.000 innevånare och är en av de kommuner i landet som år visar den största nettoökningen av innevånarantalet. Utöver centralorten finns det flera tätorter runt om i kommunen. Ett normalt veckoslut är det endast två (2) polismän samt en bil i tjänst. En bilolycka, ett inbrott eller ett krogbråk av enklare slag tar hela styrkan i anspråk och lämnar hela kommunen i övrigt vidöppen utan några möjligheter till snabba polisingripanden. Ett exempel ur verkliga livet visar konsekvenserna av nuvarande polissituation i . Innehavaren till Modehus kallades till sin affär sent . Ett skyltfönster var utslaget. fick polisen fatt i två ynglingar som var starkt misstänkta. Efter ytterligare hade de två ynglingarna funnit för gott att erkänna inbrottet och skadegörelsen. Då ringer polisen till åklagaren för att få vidare instruktioner. Åklagaren uppmanar då polisen att försätta de två gärningsmännen på fri fot med motiveringen att resurser för åtgärd saknas. Ett par flinande ynglingar lämnar polisstationen. som polisen arbetade med ynglingarna hade det varit slagsmål på torget och ytterligare ett skyltfönster hade blivit inslaget. Men polisen har inte kunnat ingripa. Elela styrkan har varit upptagen med två ynglingar som de måste släppa trots deras erkännande. Erfarenheter från bl a visar att om gripande av gärningsmän följs upp med snabba åtgärder så kan mycket positiva förebyggande effekter uppnås. I det redovisade exemplet kommer åtgärderna om det över huvud taget blir någon först av väntan. Det är självklart helt otillfredsställande. Även om det inte är någon riksdagsfråga hur många poliser det skall finnas i , så måste det rent principiellt vara helt oacceptabelt med den katastrofala underbemanning av polisen som det är i . Med hänvisning till ovanstående redovisning hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör verka för att så katastrofala underbemanningar av polisen som exemplet visar undviks. () () 1988/89 Ju245
mot · GC02Ju246 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju246 av m.fl. (c, s, m, fp) Nytt polishus i Polishuset i projekterades och byggdes dvs då kommunen var huvudman för polisverksamheten. Antalet anställda var då ca 70 personer och antalet fordon ett 10-tal. Huset var projekterat för viss utökning av antalet tjänster. Polisväsendets förstatligande ändrade radikalt förhållandena. Polisdistriktet omfattar därefter även och kommuner, personalstyrkan flerdubblades och polishuset blev genast för litet. är personalstyrkan ca 290 personer med ett 50-tal fordon inkl motorcyklar. Detta har inneburit att olika verksamheter har utlokaliserats utanför polishuset. Därutöver har alla reservutrymmen i polishuset ianspråktagits som kontorslokaler, väntrum och vinterträdgård används också som kontorsutrymmen liksom sammanträdesrum och referensbiblioteket. Trångboddheten är ändock påfallande, till men för arbetsmiljö, trivsel och effektivitet i polisarbetet. Under i vart fall har ett intensivt arbete nedlagts för att lösa polishusproblemet. Ett antal förslag har redovisats, bl.a. har arkitekttävling genomförts. I den lokalförsörjningsplan, som tillsammans med redovisat inför årets budgetarbete, har polishus i inte ansetts böra komma ifråga inom perioden 89-92, men prioriterats främst bland objekt som beräknas komma till utförande perioden därefter. Bland de 89-92 förtecknade objekten återfinns bl.a. ombyggnad för polisen i och nybyggnad för polis m.m. i . har emellertid ännu inte beviljat byggnadstillstånd för dessa projekt beroende på den överhettade byggmarknaden i . Tyvärr måste denna överhettning bedömas bli bestående ännu . Även i finns en viss överhettning av byggmarknaden, men flera tecken tyder på att denna kommer att väsentligt mattas . Mot denna bakgrund anser vi det befogat att en omprioritering sker mellan objekten med påföljd att polishus i upptages i lokalförsörjningsplanen för 198992. 1988/89 Ju246 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en omprioritering inom ramen för tilldelade medel av lokalförsörjningsplanen innebärande att polishus i påbörjas inom perioden 198992.
mot · GC02Ju248 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju248 av och (båda fp) Polisen har på försök fört s k förspaningsregister. I detta register har intagits upplysningar om personer, som polisen tror kan vara inblandade i brottslig verksamhet utan att någon konkret brottsmisstanke föreligger. Avsikten är att effektivare kunna bekämpa den grova brottsligheten, främst ekonomisk kriminalitet och narkotikabrott. Upplysningarna har samlats i ett centralt register. Den nya lagen ger från möjlighet att registrera uppgifter för att tjäna till upplysning om brott, för vilka någon har misstänkts, åtalats eller dömts, eller om någons personliga förhållanden i övrigt (polisregisterlagen 1 §). Lagändringen innebar att vandel utbyttes mot personliga förhållanden. Dessutom skulle innehållet i polisregistret begränsas till uppgifter som är nödvändiga för att polisen skall kunna förebygga och uppdaga brott. I samband med lagändringen klargjordes också att förspaningsuppgifterna skall vara underkastade reglerna i polisregisterlagen och därmed bli föremål för sekretesskydd. Efter det att har beslutat om dessa förändringar har det blossat upp en debatt i massmedia om Storebror i förspaningsregistret. Många menar att det nu är fritt fram för polisen att registrera allehanda beteenden som avviker från det normala. Datainspektionens generaldirektör har i pressen uttalat att det är ytterst betänkligt med ett sådant register. Det är inte tilltalande att registrera människor utan misstanke om brott. Man går in på människans integritet och kan få en detaljerad bild av personen i fråga. För övrigt framför datainspektionen i sitt remissvar inför lagändringen en kritisk inställning till datorisering av förspaningsregistret. Redan ett manuellt sådant är tillräckligt allvarligt och skulle det sedan datoriseras, får det en helt ny dimension med tanke på de bearbetningsmöjligheter som datoriseringen medför, anser . Dessutom anser han att det var beklagligt att inte också fick avgöra frågan om dataregistrering. Något beslut att föra registret på data har ännu inte fattats. Förspaningsregister har även tullen. Debatten har dock fokuserats till polisen och inte uppmärksammat detta. Men problembilden är densamma. Debatten speglar den oro som finns för hur lagen kan utnyttjas och den risk som föreligger för kränkning av den personliga integriteten. Försöket med central registrering borde egentligen ha utvärderats redan innan beslut om permanentning togs, men så skedde inte. Vi föreslår därför att en utvärdering nu görs av den centrala förspaningsregistreringen hos både polisen och tullen. Vidare bör undersökas om de förändringar sorn infördes har inneburit en utvidgning av förspaningsregistret. Dessutom bör frågan om datorisering i den mån den blir aktuell avgöras av . Vi vill redan nu deklarera att vi bestämt tar avstånd från möjligheten att datorisera förspaningsregister. Mot denna bakgrund hemställs j 1. att begär att regeringen utvärderar förspaningsregistreringen hos polismyndighet och tullverk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om datorisering av förspaningsregister. () () 1988/89 Ju248
mot · GC02Ju249 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju249 av m.fl. (s) Bekämpande av brott med etnisk bakgrund Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K443 hemställs att hos regeringen begär förslag om att bekämpande av brott med etnisk bakgrund blir ett fjärde prioriterat område i brottsbekämpningen. () ()
mot · GC02Ju250 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju250 av m.fl. (vpk) polisövervakning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T253 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökade befogenheter för parkeringsövervakare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)