mot · GC02Jo261 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo261 av m.fl. (fp) Jordbruket i Jordbruket i är av tradition en av våra viktiga basnäringar. En stor del av den resursutveckling har haft är ett resultat av ett välskött jordbruk, kombinerat med ett av naturen givet gott klimat och god jordmån. har en positiv inställning till all företagsamhet, och den inställningen inkluderar givetvis också lant- och skogsbruk, fiske- och trädgårdsnäringarna. Dock måste en frihet för den enskilde företagaren och en alltmer avreglerad marknad kombineras med ett samhälleligt ansvar och en ekologisk grundsyn. Det svenska jordbruket står inför en omfattande och ingripande omstrukturering, som särskilt kommer att beröra . Därför gäller det att skapa en handlingsberedskap inför dessa omvälvande förändringar. är det nödvändigt att både jordbruket och förädlingsindustrin får rimligt rådrum för omställning. Detta rådrum måste då effektivt utnyttjas för att skaffa kunskap om möjliga och lämpliga handlingsalternativ . Den framtida regionala utvecklingen måste till stor del bygga på våra centrala näringsgrenar, alltså jordbruk, trädgård, fiske och vattenbruk samt aktuella förädlingsled. Lösningarna får förutsättningslöst sökas längs främst tre huvudlinjer. För produktutveckling gäller det nya produkter, annan teknik, nya användningsområden, ökad förädling och bättre kvalitet. På distributionssidan behövs bättre och snabbare transporter. Av marknadsföringen krävs en offensiv, särskilt på exportsidan. Jordbruket måste ges rimlig övergångstid att anpassa sig till den nya situationen. Jordbrukets negativa miljöpåverkan måste minskas. Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att ge jordbruket ett miljömål som likställs med övriga jordbrukspolitiska mål. bör intensiteten i jordbruket sänkas av miljöskäl. Utvecklingen visar dock att teknikutvecklingen för exaktare dosering av t.ex. handelsgödsel bidrar till att minska kväveläckaget. Vi anser att gränsskyddet måste finnas kvar ytterligare . Så länge världsmarknaden ser ut som den gör tvingas vi tills vidare behålla vårt gränsskydd om vi överhuvudtaget ska ha kvar ett svenskt jordbruk. Dock är vår strävan att medverka till en allmänt sänkt prisnivå på jordbruksprodukter. Ett sätt att uppnå detta är att avveckla systemen med administrativt fastställda produktpriser. Detta bör kombineras med införande av arealersättning, vilket sammantaget leder till en sjunkande prisnivå och ökad konkurrens i alla led. har jordbruksmark som hör till världens mest högproduktiva. Den högst klassade odlingsmarken kan odlas intensivare med ett mindre kväveläckage som följd. I den bästa jorden tas näringsämnena bättre tillvara än i jord av sandigare och humusfattigare typ. Delar av den bästa åkermarken är ständigt i fara genom nybebyggelse och väganläggningar. Detta är en i längden oacceptabel utveckling. I all samhällsplanering bör klassningen av vara en faktor som tillmäts stor betydelse. I finns också rena glesbygdsområden med små jordbruksenheter och lågproduktiv jordbruksmark. Dessa små enheter hotas ständigt av nedläggning p.g.a. dålig lönsamhet. Dessa enheter har en viktig funktion och bör få rimliga förutsättningar att fortsätta sin verksamhet. förslag om arealersättning är ett instrument för detta. Jordbrukspolitiken måste stävja den utveckling som leder till en utarmning av jordbrukslandskapet. Jordbrukets roll ska inte begränsas till att producera föda. Det ska också vara att föra vår kulturtradition vidare och vidmakthålla ekologiska system som funnits länge och är livsnödvändiga för många växter och djur. Så t.ex. är det av stort värde att bevara små vatten, både de naturligt bildade och de som skapats av människan. I flera kommuner i har småvattnen inventerats och åtgärdsprogram för bevarande har tagits fram. Länsstyrelsernas miljövårdsenheter bör ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för kommunernas arbete på detta område och även ges resurser att kontinuerligt följa upp arbetet. De kemiska ämnen som används i jordbruket får inte ge påtagliga eller bestående skador i miljön. Läckaget av växtnäringsämnen måste begränsas så att grund- och ytvatten inte förorenas. Detta skulle också ge snabba effekter på vattenkvaliteten i bukterna runt Skånes kuster. Ett sätt att minska läckaget av kemiska ämnen till ytvattnet är att skapa en skyddszon längs åar och vattendrag. På så sätt bildas en naturlig spärr mot läckage vid svåra regn eller smältvattenöversvämningar. anser att man bör sträva efter att helt upphöra med kemiska bekämpningsmedel eftersom dessa inte har en specifik funktion utan även drabbar andra djur och växter än de bekämpningsmedlet egentligen är riktat mot. har möjligheten att använda spannmål för etanolframställning alltmer diskuterats. De ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av utblandning av bensin med etanol bör ytterligare utredas. Visar det sig att det är försvarbart, med hänsyn tagen till totalekonomin, bör framställningen av etanol i så fall ske i tekniskt och ekonomiskt samarbete med sockerbruken i . Goda odlingsbetingelser, stort kunnande jämte en rad andra goda förutsättningar har medfört att svarar för huvudparten av frilandsarealen för olika trädgårdsväxter liksom fruktodlingen i landet. Totalt svarar för en odling som omfattar av den totala arealen för köksväxter, frukt och bär. Detsamma gäller i stort sett för växthusodlingen. hävdar att det är viktigt att den skånska trädgårdsnäringen får utvecklas under så goda betingelser som möjligt. I särskild motion begärs åtgärder för att stärka den svenska trädgårdsnäringens framtid. Jordbruks- och livsmedelssektorns stora betydelse för är ett väl känt faktum. Men fiskets stora betydelse är mindre känd och dessutom åtskilligt underskattad. Fisket kämpar med stora problem som hänför sig till såväl fångsten som förädlingen och distributionen. Särskilt angeläget är det att kunna satsa ytterligare på förädlingssidan. Men det finns många hinder i form av byråkrati och regleringar, varför hjälp behövs av ett permanent bemannat fiskenämndskontor i . Kontakterna med branschen samt forsknings- och utvecklingssidan bör intensifieras exempelvis genom inrättande av marinekologiskt laboratorium i . Det är djupt otillfredsställande att svenska fiskare levererar sin fångst i danska hamnar där fisken bereds, för att sedan exporteras till som fileterad fisk. Det finns ett behov av att skapa en marinekonomisk utvecklingsgrupp med representanter för branschen, myndigheter och högskola. Denna grupp skulle ha som uppgift att göra analyser av skilda fiskefrågor, ta initiativ till förbättringar samt stimulera till kunskapsutveckling i branschen. Det övergripande målet skulle vara att driva på och vitalisera utvecklingen inom den blå livsmedelssektorn med som ett naturligt fiskecentrum. I särskild motion föreslås en övergripande utredning angående fisket och dess framtid. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om den produktiva jordbruksmarken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om skapande av förutsättningar för en långsiktig hushållning med jordbrukets produktionsreserver, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att sträva efter att upphöra med kemiska bekämpningsmedel, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ökade möjligheter till arealbidrag, 5. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med syfte att skapa ett permanent bemannat fiskenämndskontor i . [att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med syfte att undersöka förutsättningarna för inrättande av marinekologiskt laboratorium i Simrishamn.1] () () 1 1988/89: Ub628