ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02N22 · 1989-11-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:N22 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:44 om statlig medverkan vid finansiering av export m. m. I propositionen föreslås ett antal förändringar i exportkreditgarantisystemet. Vpk accepterar i stora drag den beskrivning av utvecklingen som görs i propositionen. Vi kan också i huvudsak ställa oss bakom de förslag till förändringar som föreslås, men vi anser att vissa resonemang är ofullständiga och att viktiga frågor inte alls berörs. Det hävdas i propositionen att när det gäller samhällsintresset som motiv för exportkreditgarantier skall detta bedömas restriktivt. Skäl för garantier som accepteras är att exporten är av betydelse för bibehållande och utvecklande av företagets tekniska kompetens, för bibehållande av långsiktig konkurrenskraft, för landets samlade kunskapsnivå, att den ger spridningseffekter till annan industri och det s.k. spjutspetsargumentet. Ovanstående skäl kan användas som grund för att bevilja exportkreditgarantier för export av krigsmateriel, kärnkraftsteknologi m.m. kommunisterna har i andra sammanhang utförligt argumenterat mot svensk export av krigsmateriel och krävt förbud mot sådan. Vi har också i andra sammanhang krävt förbud mot svensk export av kärnkraftsteknologi, och vi kan givetvis inte acceptera att exportkreditgarantier beviljas till sådan export. Vi kräver att beslutar om förbud mot exportkreditgarantier till export av krigsmateriel och kärnkraftsteknologi. Det finns även andra områden som kan beröras, t.ex. bioteknologi och läkemedelsproduktion, och kreditgarantier får enligt vår uppfattning över huvud taget inte ges till export där syftet kan antas vara att kringgå svensk lagstiftning. Exportkreditgarantier har enligt vår uppfattning en naturlig plats i en allsidig närings- och regionalpolitik, och vi delar inte den i propositionen starkt kritiska inställningen till kreditgarantierna som regionalpolitisk! Regionalpolitiska hänsyn skall alltså beaktas vid bedömning av det s.k. samhällsintresset. Exportkreditgarantier har i allt större utsträckning kommit att gälla ett fåtal stora företag och stora projekt, nyckelfärdiga fabriker m.m. Det är viktigt att det i samband med kreditgarantigivning ställs krav på företagen om garantier för en bra arbetsmiljö och för en god personalpolitik. 1989/90 N22 Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar om förbud mot exportkreditgarantier till export av krigsmateriel och kärnkraftsteknologi, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförs om export av bioteknik m.m., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om regionalpolitiska hänsynstaganden m.m., 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om arbetsmiljö och personalpolitik. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02N25 · 1989-11-27 00:00:00 — Motion till 1989/90.-N25 av m.fl. (vpk) med anledning av proposition 1989/90:51 om statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojekt vid I propositionen föreslås att anvisar ett förslagsanslag på för att finansiera ett nytt flygplan, 2000, hos . Vpk har verkat för att bl a skall satsa mer på civil produktion. Ett nytt civilt flygplan är här ett steg i rätt riktning. Bygger sedan ett flygplan som är tystgående och energisnålt så desto bättre. Vpk kan dock inte acceptera den koppling till den militära delen, som framkommer i motionen. En statlig medverkan i det civila flygprojektet blir automatiskt ett indirekt stöd till , vilket vi motsätter oss. De lån som behöver motiveras strikt kommersiellt i propositionen. Vi kan därför inte se att det finns någon anledning till att staten skall gå in i ett sådant arrangemang. Med tanke på den starka ekonomi som bankerna har finns all möjlighet att låna de pengar som behövs genom bank eller annat kreditinstitut. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår proposition 1989/90:51 om statlig medverkan med ett förslagsanslag på vid finansiering av ett civilt flygplan vid . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02N26 · 1989-11-27 00:00:00 — Motion till 1989/90:N26 av och (båda c) med anledning av proposition 1989/90:51 om statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojekt vid I proposition 1989/90:51 föreslås att anvisar . för finansieringen av utveckling, tillverkning och marknadsföring av ett civilt flygplan vid , kallat 2000. Staten skall också erhålla royalty på i flygplansprojektet uppkomna intäkter. Från vår sida ser vi det som positivt att kan fortsätta utvecklingen av ett civilt flygplan som kan utnyttjas som matarplan för långdistansflygning och medeldistansflygningar. Ett sådant flygplan har uppenbara avsättningsmöjligheter på en internationell marknad. Det leder till att svensk industri kan få en icke oväsentlig stimulans till förnyelse och utveckling. Det är bara att beklaga att hanteringen i av frågan om statens medverkan i finansieringen tagit efter det att aktualiserat detta. Staten borde med tanke på den situation företaget totalt sett befinner sig i agerat snabbt i syfte att ge de ekonomiska förutsättningar man behöver för att utveckla det nya civila flygplanet. Det är enligt vår mening ett nationellt intresse att får en stark ekonomisk bas för sin verksamhet. Vi har mot denna bakgrund inget att erinra mot att anvisar . för detta ändamål med de villkor som föreskrivs beträffande royalties m.m. i avtalet. har också utfäst sig att lägga en betydande del av utveckling och tillverkning inom landet. De orter som närmast berörs är utöver , , , och . Vidare skall enligt avtalet en ny enhet för lastbilstillverkning etableras i . Enligt vår uppfattning är det angeläget att Saab-Scanias expansionsplaner och de möjligheter till ökande sysselsättningstillfällen som blir följden även kommer övriga delar inom till del, t ex , och i den . Dessa kommuner har haft en klart negativare utveckling än många av de kommuner som av den regionalpolitiska kommittén föreslås få ingå i stödområde. De ökade satsningarna i leder inte automatiskt till att kommunerna i södra får en förbättrad ekonomi och ökad sysselsättning. Vi anser mot denna bakgrund att staten i sina förhandlingar med SaabScania borde ha krävt att de planerade investeringarna skulle genomföras på ett sådant sätt att de även bidragit till en förbättring av den inomregionala balansen i . Enligt vår mening bör staten ta upp kontakter med i syfte att pröva möjligheterna att få företaget att medverka till Mot. en bättre inomregional utveckling antingen med hjälp av de medel som anvi- N26 sas för finansiering av flygplansprojeket 2000 eller på annat sätt. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att i anledning av prop. 1989/90:51 om statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojekt vid som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhandlingar mellan och staten i syfte att skapa förutsätt ningar för en bättre inomregional balans i med ökad sysselsättning i bl.a. , och kommuner. () ()
mot · GD02N29 · 1989-11-29 00:00:00 — Motion till 1989/90:N29 med anledning av prop. 1989/90:46 om ändring i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel Propositionens förslag om ytterligare begränsning i rätten att anordna automatspel är riktad mot näringsidkare, föreningar och andra anordnare av sammankomster av olika slag. Bakgrunden - att skydda barn och ungdom mot vad man anser vara olämpliga miljöer - må vara lovvärd men visar på oförmåga att angripa sociala problem där de skall angripas. I stället inför man regler som skapar orättvisa och en orättmätig myndighetsutövning vars effekter i många fall blir negativa utan att någon säkerhet skapas för att uppnå eventuella sociala mål. Jag föreslår att propositionen avslås. Vi har reda nu en lag som begränsar rätten att utan tillstånd anordna t ex spelhallar i förvärvssyfte. Automatspel som nöje har även för ungdomar inte bara en negativ verkan då uppmärksamhet och skicklighet tränas upp. För olika sammanslutningar kan förekomsten av automatspel medföra ett ökat intresse för andra aktiviteter som anordnas vid en sammankomst och bidraga till att anordnaren vinner nya anhängare för sin huvudsakliga verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1989/90:46 om ändring i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel.
mot · GD02N3 · 1989-11-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:N3 av m. fl. med anledning av prop. 1989/90:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 1989/90:25 med förslag om tilläggsbudget för innevarande budgetår föreslås bl. a. att 262,5 milj. kr. anvisas för statens räkning till teckning av aktier i . avses även få teckna aktier för motsvarande 87,5 milj. kr. i bolaget i avsikt att även i fortsättningen skall ha av aktiestocken i bolaget. Enligt föredraganden skulle därmed tillföras såväl ytterligare kapital som fortsatt säkrad tillgång pä vedråvara genom samordningen med . Tillsammans med den emission som tidigare genomförts bedömer föredraganden att som företag stärkts och kan på ett bättre sätt följa upp de målsättningar som satts upp. Från sida kan vi acceptera att staten i detta fall tecknar aktier i som led i strävandena att stärka bolaget och genomföra en sådan riktad emission. har också en viktig roll ur konkurrenssynpunkt, vilket också är betydelsefullt ur regional synpunkt. Enligt vår mening bör pä sikt en annan lösning eftersträvas. Målsättningen måste vara att sprida ägandet. Alla människor bör få möjlighet att teckna aktier och denna rätt inte förbehållas staten och . Såsom vi tidigare krävt bör därför börsintroduceras, så snart företaget uppfyller kravet för ekonomisk stabilitet. Ett decentraliserat ägande bör då eftersträvas. Detta bör ges regeringen till känna. 1 övrigt vad gäller den statliga företagsamheten återkommer vi i annat sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs att i anledning av prop. 1989/90:25 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om börsintroduktion av skogsindustrier (). 1989/90 N3
mot · GD02N30 · 1989-11-29 00:00:00 — Motion till 1989/90:N30 av () m.fl. med anledning av prop. 1989/90:46 om ändring av lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel Propositionen innefattar förslag till ändring av lagen om automatspel. Ändringarna innebär att kravet att söka tillstånd för anordnande eller uppställning av automatspel utökas. Uppställandet av spelautomater i diverse lokaler är en del av den stigande levnadsstandard" som svenska folket kostat på sig såsom följd av ekonomisk tillväxt och tekniska framsteg. Värdet av denna typ av tillväxt och teknisk utveckling är enligt vår uppfattning negativ. Det innebär en resursanvändning som man utan förlust i livskvaliteten kan avstå ifrån. Legitimt spelintresse kan tillgodoses på betydligt enklare och billigare sätt. Erfarenheten har dessutom visat att automatspelverksamheten lockar till olagligt spel. Den har inte heller någon positiv effekt på ungdomar, som är spelautomaternas kanske största kundkategori. De lägger beslag på ungdomarnas pengar och stjäl deras tid från mera positiva sysselsättningar. I lagens § 2 sägs att den som anordnar spelet skall svara för att inte barn och ungdom otillbörligen lockas att delta i spelet. Det torde vara svårt för en socialnämnd att bedöma om en spelägares reklam för sin verksamhet är otillbörlig. Var skall gränsen gå? Vi menar att varje marknadsföring för spelautomaterna som specifikt riktar sig mot barn och ungdom skall vara förbjuden och att, om sådan reklam förekommer, detta skall vara skäl nog för socialnämnden att återkalla tillståndet. Ordet otillbörligen bör sålunda utgå ur lagtexten. Vi menar att dessa spel inte bara är onödigt resurskrävande, de är dessutom själsdödande - ett narkotikum för själen - som drar ungdomen från alternativa mer positiva sysselsättningar. Den föreslagna lagändringen bör kompletteras med en utrensning av ordet otillbörligen. 1 stället bör regeringen tillgripa verkningsfulla åtgärder för att minska automatspelet Liksom när det gäller alkohol och tobak är det här lämpligt att söka minska bruket genom en hård beskattning. Denna bör omfatta dels inköp av Mot. 1989/90 apparaterna, dels omsättningen. De skattesatser som används för alkohol N30 och tobak bör vara vägledande för denna beskattning. Beskattningen bör vara . De medel som den föreslagna beskattningen tillför kommunerna bör ej gå in i den allmänna budgeten utan oavkortat användas för ungdomsverksamhet exempelvis i ungdomsgårdar och ideella föreningar. I de kommuner där denna typ av spel förekommer i stor omfattning torde också behovet av stöd till alternativ sysselsättning för ungdomen vara stort. En hård beskattning kommer att leda till att verksamheten minskar i omfång. Detta måste betraktas som en fördel. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att ordet otillbörligen skall utgå ur lagförslagets § 2, 2. att av regeringen begär förslag till en särskild beskattning av automatspel i enlighet med vad som i motionen anförs. () ()
mot · GD02N31 · 1989-11-29 00:00:00 — Motion till 1989/90:N31 av och () med anledning av prop. 1989/90:46 om ändring i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel Regeringen föreslår i en proposition att lagen om anordnande av visst automatspel skall förändras och, i praktiken, skärpas. Vi avvisar detta, och yrkar istället att hela lagen 1982:636 avskaffas. Det har blivit legio i att politiker tror sig kunna lösa exempelvis sociala problem genom att förbjuda och förhindra olika företeelser. Vi kan se det i biocensuren, förbudet mot enarmade banditer, restriktioner kring utskänkningstillstånd med flera exempel. Vad som däremot sällan diskuteras är varför det finns människor som inte klarar av att konsumera alkohol i måttliga mängder på allmän lokal, eller varför människor ruinerat sig på spel på enarmade banditer. Politiker tror sig nämligen lösa problem genom förbud och därmed stilla en form av dåligt samvete. Erfarenheter från liknande politiska ingrepp på olika områden manar inte till efterföljd. Ett exempel på detta är videovåldslagen, som enligt intentionerna skulle bidraga till ett minskat våld bland ungdomar. Det har uppenbarligen inte haft någon positiv effekt. Detta talar för att lagstiftarna i detta, liksom i andra liknande fall, helt missat var problemet i grunden ligger. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1989/90:46 i sin helhet.
mot · GD02N32 · 1989-11-29 00:00:00 — Motion till 1989/90:N32 med anledning av prop. 1989/90:46 om ändring i lagen (1982:636) om anordnade av visst automatspel Den nu föreliggande propositionen är exempel på hur socialdemokraterna försöker angripa sociala problem bland ungdomar genom att skapa nya lagar och bestämmelser - inte mot brottslig verksamhet eller farliga sociala beteenden - utan genom lagar riktade mot näringsidkare. Regeringen tycks övertygad om att automatspel förorsakar sociala problem hos ungdomar. Enligt vår mening gör regeringen det därmed väl lätt för sig. Överdriven användning av olika spel, vare sig det gäller automatspel i offentliga lokaler, eller videospel i hemmiljö, är snarare uttryck för social och kulturell utarmning. Spelen i sig är inte farliga i den meningen att det finns ett renodlat lotteriintresse hos spelarna vilket däremot torde vara fallet vid spel på s.k. spelautomater (enarmade banditer). Utgångspunkten för användning av automatspel är ett tidsfördriv även om det kan förekomma informellt spel om pengar. (Den sistnämnda aktiviteten kan dock i sig vara brottslig.) Att därför skärpa bestämmelserna kring automatspel såsom regeringen föreslår är ett sätt att angripa det sociala beteendet. kan det komma att försvåra verksamheten för lokala näringsidkare. En förutsättning för en sådan lag som den av regeringen föreslagna är att länsstyrelserna och kammarrätterna har en liberal tolkning av lagen så att bestämmelserna inte leder till att socialnämnderna helt stryper utbudet av automatspel. Det kan vara fullt legitimt för personer att söka rekreation i automatspel. Det är också rimligt att vissa näringsidkare vill erbjuda sin publik denna form av förströelse - det innebär inte nödvändigtvis att näringsidkaren därmed bidrar till att försämra den sociala miljön. bör ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående tillämpningen av den föreslagna lagen. gotab 99315, 1989
mot · GD02N6 · 1989-11-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:N6 av (vpk) med anledning av prop. 1989/90:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 I miljö- och anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 begärs ytterligare medel till . Dessa skall enligt uppgift användas för intervjuundersökningar. Det finns en tendens till att mer undersöker opinioner än hur kärnavfallet skall tas om hand. Det finns från exempelvis Folkkampanjen mot Kärnkraft-Kärnvapen ett berättigat missnöje med att de forskare och geologer som hävdar andra teorier än de av etablerade har så svårt att få medel till sin forskning. Speciellt som det råder så delade meningar om hur och var kärnkraftavfallet skall placeras. Vi menar därför att de medel önskar ta i anspråk, i stället skall anvisas till Folkkampanjen mot Kärnkraft-Kärnvapen. Dessa skall då uttryckligen användas för att stödja de forskare, som förespråkar andra alternativ vad gäller kärnkraftavfallet än gör. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alternativ fördelning av medel vad gäller forskning kring kärnkraftsavfallet.
mot · GD02N7 · 1989-11-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:N7 av m. fl. med anledning av prop. 1989/90:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten, bilaga 10, industridepartementet, att staten skall teckna aktier för i AB . Syftet är att staten och domänverket skall förbli de dominerande ägarna i också efter företaget tillförts nytt kapital i form av en nyemission. , när regeringen aviserade denna proposition med förslag om ett ytterligare kapitaltillskott till genom en riktad nyemission till ägarna, motionerade vi om en annan lösning på Assis kapitalbehov. Vår principiella inställning till statligt företagande är fortfarande att det endast i mycket speciella fall är motiverat att staten äger och driver företag. I en trepartimotion (1988/89:N220) framförde vi förslag på hur och vilka statliga företag som bör avyttras. En försäljning av statens innehav bör ske på ett sådant sätt att ett spritt enskilt ägande uppnås. arbetar under kommersiella betingelser, i egenskap av ett skogsindustriföretag med inriktning bl. a. på förpackningspapper, förpackningar och pappersmassa. har tre stora pappersbruk i som är integrerade med sulfatfabriker. Precis som vi skrev i motionen anser vi att bör börsintroduceras. Företaget har - som också påpekas i propositionen - genomfört en omfattande strukturell förändring och torde vara moget för en marknadsnotering och Assis kapitalbehov alltså inte tecknas av staten utan på marknadsmässiga villkor via börsen. Med anledning av det anförda hemställs att med avslag på propositionen i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en börsintroduktion av . () () () () gotab 99218, 1989
mot · GD02Sf10 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sfi 0 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:52 om höjt pensionstillskott och förbättringar i de kommunala bostadstilläggen m.m. Proposition 1989/90:52 är en följd av regeringens förslag om förändrade skatteregler m.m. De föreslagna förändringarna bygger på följande principer: 1. marginalskatterna skall sänkas. 2. skattebortfallet skall fullt ut kompenseras genom höjning av indireka skatter och minskade avdragsmöjligheter. Detta leder till höjd inflation samt att låginkomsttagare, inte minst pensionärer, kommer att beröras av de föreslagna skattehöjningarna. kommer de att erhålla mycket små eller inga skattesänkningar. Detta konstateras också i propositionen. Moderata samlingspartiet kan inte förorda dessa omläggningar eftersom de leder till mindre lämpliga fördelningseffekter. En väl balanserad skattereform måste - som föreslås i vår partimotion 1989/90:Sk23 - bygga på en kombination av marginalskattesänkningar och sänkningar av det totala skattetrycket samt neddragningar i de offentliga utgifterna. Fördelen med en sådan strategi är att rundgången minskas, att inflationstakten kommer att hållas nere och behovet av att ge ytterligare kompensation till de mest utsatta grupperna, t.ex. pensionärer med enbart grundpension, undviks. Propositionen utgör en provkarta på alla nackdelar som den av regeringen förda politiken leder till. Regeringen måste nu föreslå förändrade regler gällande pensionstillskotten, det kommunala bostadstillägget (KBT), inkomstprövningen för KBT, statsbidraget för KBT samt för beräkning av basbeloppet. Den sist nämnda förändringen visar mycket tydligt på det betänkliga i regeringens politik. Manipulationer med basbeloppet skapar långsiktiga problem genom att fastheten i pensionssystemet urgröps och tilltron till systemet undermineras. Eftersom moderata samlingspartiet inte förordar de långtgående och kraftiga skattehöjningar som regeringsförslaget innebär, erfordas sålunda inga förändringar av pensionstillskottet och det kommunala bostadstillägget. Vad beträffar inkomstprövningen för KBT vidhåller vi vårt tidigare förslag att slopa förmögenhetsprövningen vid beräkning av kommunalt bostadstillägg. 1989/90 SflO Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår de i propositionen föreslagna lagändringarna, dock med undantag för ändringarna i 4 kap. 14a § lagen om allmän försäkring och i lagen om ersättning och ledighet för närstående vård, 2. att beslutar slopa prövningen av förmögenhetsinnehavet vid beräkningen av kommunalt bostadstillägg. () () () () I övrigt hänvisas till moderata samlingspartiets partimotion om inkomstskatterna 1989/90:Sk23. Vad gäller de föreslagna ändringarna i lagen (1989:219) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring innebär denna enbart en lagteknisk förändring som förbisågs vid tidigare behandling. Denna förändring tillstyrks därför.
mot · GD02Sf12 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf 12 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:52 om höjt pensionstillskott och förbättringar i de kommunala bostadstilläggen m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Sk23 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkningen av basbeloppet, 2. att beslutar att kommunalt bostadstillägg inte reduceras till följd av inkomst av rörelse och jordbruksfastighet i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () ()
mot · GD02Sf6 · 1989-11-27 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf6 med anledning av prop. 1989/90:48 om kompensation till studerande med studiemedel för vissa skatteeffekter I propositionen föreslås att studerande med studiemedel genom en förtida uppräkning av basbeloppet kompenseras för den höjning av indirekta skatter m.m. som har föreslagits av chefen för . Med anledning av den nya skattereformen anser att förslaget är motiverat, då de studerande inte kan få del av några skattelättnader. Deras levnadsomkostnader kommer dock att öka genom bl.a. höjda hyror och breddad moms. anser att de höjda levnadsomkostnaderna bör ses över för att uppmärksamma att den föreslagna höjningen av studiemedlen är till fyllest för att att behålla köpkraften. Det är troligt att en ytterligare ökning kommer att krävas då skattereformen antas ge kostnadsökning, medan den föreslagna ökningen av studiemedelsbeloppet endast är . anser att hela höjningen av studiemedlen skall ligga på bidragssidan och inte höja studieskulderna ytterligare. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att den föreslagna ökningen av studiemedlen läggs på bidragsdelen, 2. att begär att regeringen skall se över kostnadsökningarna , 1* 1989190. Nr S/5-8