ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk630 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk630 av och (båda c) Tullens narkotikabekämpning har begärt att få inrätta två specialstyrkor för att bekämpa narkotikasmuggling. Regeringen har dock ej i årets budget anslagit medel för detta ändamål. Den oroande utvecklingen av narkotikamissbruket i vårt land och av narkotikabrottsligheten internationellt, visar på det allvarliga i regeringens underlåtenhet. är tillgången på narkotika större än på mycket . Särskilt i har polisen haft stora svårigheter att hålla nere marknadens utbud av narkotika. I den svenska narkotikapolitiken utgör begränsning av narkotikautbudet (tillgången) en hörnpelare. Arbetet utföresavtull och polis, som på olika sätt försöker hindra att narkotika tillverkas, distribueras, försäljs eller på annat sätt blir åtkomligt för icke-medicinska ändamål. Insatsen för att begränsa narkotikautbudet framstår som än mer angelägen, då regeringen icke visat sig beredd att införa ett effektivt förbud mot olovligt bruk av narkotika och därmed minska efterfrågan på dessa droger. Begränsningen av påföljden av för eget bruk av narkotika till enbart böter skapar stora bevissvårigheter genom att blod- eller urinprov ej får tas. De två grupper som begärt skulle innebära en väsentlig förstärkning av gränsskyddet mot narkotika. Särskilt mot bakgrund av att den europeiska narkotikasituationen förvärras år och att Europeiska gemenskapen avskaffar alla inre gränser, är det angeläget att redan nu bygger upp och vidmakthåller ett förstärkt gränsskydd mot narkotika som ett led i den grundläggande utbudsbekämpande strategin. bör därför bevilja medel för de två narkotikagrupper som begärt. Med hänvisning till det anförda hemställs att anslår utöver vad regeringen anslår för , förvaltningskostnader, bilaga 9, Dl.
mot · GC02Sk631 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk631 av i (m) Ändring av hundskattelagstiftningen Intresset för hundar i är stort. Hundar betraktas ofta som en familjemedlem. Äldre människor skaffar sig på sin ålders höst hund i många fall som någon form av kompensation för någon nära och kär anhörig som gått bort. Den omtanke och kärlek som de flesta hundar erhåller visar att vårt behov av sådana är stort. Enligt riksdagsbeslut skall skatt erläggas för hund i den kommun ägaren är bosatt och ske en gång . Vad som i detta fall bör förändras i lagen är att en hundägare, vars hund avlider inte skall behöva betala ny skatt om denne under kalenderåret skaffar en ny hund. Följande citat görs ur ett brev från Svenska i . En medlem i KBK ägde två hundar A och B. För båda hundarna var hundskatten betald. Hund A avled den 18/2 och hund B den 28/5. Medlemmen får ingen skatt tillbaka. Den 30/9 skaffar medlemmen en ny hund, då och enligt reglerna skall han då betala hundskatt även för denna hund. Detta är en situation som många finner egendomlig och förvånansvärd. Lagstiftningen bör ändras så att den som har hund och betalat skatt för denna skall, om hunden avlider skatten betalts, inte behöva betala skatt en gång till. Skatten för den avlidna hunden bör föras över till den nya. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring i hundskattelagstiftningen.
mot · GC02Sk632 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89 :Sk632 Viss översyn av lagen om mervärdeskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N254 hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lagen om mervärdeskatt så att konkurrensneutralitet skapas mellan offentlig egenregiverksamhet och extern upphandling. () () () () ()
mot · GC02Sk633 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk633 av och (båda c) Omsättningsskatten på utlänningars aktiehandel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N255 hemställs att beslutar att slopa omsättningsskatten på utlänningars aktiehandel. () ()
mot · GC02Sk634 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk634 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K414 hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om köpfrid som innebär att det tas fram en reformerad reklamskatt i enlighet med speciell motion från de gröna.
mot · GC02Sk635 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk635 Beskattning av miljöstörande förpackningar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:N264 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att införande av ett miljövänligt förpackningssystem skall befrämjas genom att miljöstörande alternativ beläggs med skatter utöver de skatter som kan drabba råvaran till förpackningen.
mot · GC02Sk636 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk636 av () Bensinskatten, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ju219 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att priserna på drivmedel höjs så att skatten på oblyad bensin höjs med . per liter och för blyad bensin med . per liter, samt att kilometerskatten för dieselfordon justeras så att den motsvarar en skattehöjning på , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att utlandsregistrerade personbilar vid ankomst till skall betala en vägtrafikskatt på , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att utlandsregistrerade dieseldrivna personbilar vid ankomst till skall betala en schablonkilometeravgift på .
mot · GC02Sk637 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk637 av och (båda mp) En sopeldningsavvecklingsavgift Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo774 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att omläggningen delfinansieras av en sopeldningsavvecklingsavgift på . per eldat ton sopor, och att den drivs in av staten och betalas till kommunerna när de har fattat beslut om att avveckla sopeldningen efter ansökan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att miljöoch måste vara berett att anslå medel så att avvecklingen av giftspridningen genom sopeldning kan genomföras om inte de medel som inflyter från sopeldningsawecklingsavgiften skulle räcka.
mot · GC02Sk639 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk639 Det är känt att en mycket stor del av brottsligheten i landet har en direkt anknytning till narkotika. Antingen via handel och distribution, men också genom det enorma penningbehov som en narkotikaberoende är försatt i. måste stölder och rån genomföras för att finansiera narkotikainköpen. Prostitutionen är ofta anknuten till narkotikabehov. Aids-problematiken och dess samband med drogmissbruk är väl känd för alla och frågan behöver inte utvecklas ytterligare. har högprioriterat bekämpningen av narkotikan. Som verket påpekar är praktiskt taget all illegal hantering av narkotika beroende av insmuggling över landets gränser. Det säger sig självt att det kanske mest effektiva sättet att bekämpa narkotikan är att försöka stoppa införseln till landet. Det har gjorts satsningar inom tullens narkotikabekämpning, men verket anser att en ytterligare förstärkning med två specialstyrkor med fordon och narkotikahundar för södra och västra behövs. Det skulle innebära en rejäl upprustning. Man kan också peka på nya och förstärkta hot från en ökad kokainsmuggling som sker utan att andra preparat synes minska i användning. Det är svårt att tänka sig att de som verket äskat för att kunna etablera dessa specialstyrkor kan användas på ett mycket bättre sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att till : Förvaltningskostnader för /90 anslår utöver vad regeringen har föreslagit eller således . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1988189.3 samt.
mot · GC02Sk640 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk640 av och (båda s) Tullsamarbetet mellan och finns en överenskommelse mellan angående samarbete i frågor om tullkontroll och tullklarering. I lag (1959:590) om gränstullsamarbete med annan stat, kk (1959:591) om gränstullsamarbete med och generaltullstyrelsens kungörelse (TFS 1959:255) om gränstullsamarbetet mellan och finns reglerna för själva samarbetet. Innebörden är i korthet att i en bred kontrollzon på ömse sidor om ländernas landgräns får svenska respektive norska tulltjänstemän på vissa villkor utöva tullkontroll och tullklarering på varandras territorium. Reglerna för den praktiska tillämpningen överenskommes mellan generaltullstyrelsen och toll- och avgiftsdirektoratet. Frågor som rör samarbetet, tas kontinuerligt upp i den s.k. gränstullsamarbetsnämnden, som är ett samarbetsorgan mellan ländernas tullmyndigheter. Kontrollzonen sträcker sig ej ut till sjöss. Det saknas därför möjlighet att på ett enkelt och praktiskt sätt samarbeta med tullkontroll och smugglingsbekämpning i vattenområdet utefter ländernas sjögränser. Detta innebär att svenska kustbevakningsfartyg som önskar att anlöpa norskt område normalt måste söka om tillträdestillstånd senast före anlöpet. Motsvarande gäller omvänt för norsk övervakningsmyndighet. Dessa förhållanden blir allt mer problematiska i takt med den kraftigt ökande småbåtstrafiken i området. har ansträngningar gjorts från tullverken i och för att åstadkomma en ändring så att kontrollzonen också skulle omfatta i havet. var man långt framme i överläggningarna. svarade den norske försvarsministern på en fråga från stortingsledamoten i positiva ordalag att man från norsk sida var beredd att medverka till en förenkling av kontrollmöjligheterna av småbåtstrafiken i . Ungefär blev det känt att den svenska skulle brytas ut ur och bilda egen myndighet. Från svensk sida har inte frågan drivits vidare, möjligen beroende på oklarheter i ansvarsfördelningen mellan tullen och den nu inrättade myndigheten . Såvitt är känt är myndigheterna på norsk sida fortsatt angelägna om ett utvidgat tullsamarbete längs sjögränsen. i sin nya skepnad som egen myndighet skall svara för tullbevakning och smugglingsbekämpning till havs. Arbetsuppgifterna är således desamma som när de tillhörde . Det finns därför ingen anledning att inte söka en lösning på de angelägna gränstullsamarbetsfrågorna utefter sjögränsen mellan och genom att förlänga kontrollzonen utefter till sjöss och att låta vara den myndighet som praktiskt utför samarbetet från svensk sida. Underlag för detta finns hos såväl generaltullstyrelsen i som hos toll- och avgiftsdirektoratet i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att berörda svenska myndigheter får i uppdrag att uppta förhandlingarna om en överenskommelse mellan om en gemensam kontrollzon i havet utefter ländernas sjögränser. () () 197 1988/89 Sk640
mot · GC02Sk642 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk642 av och (båda s) Miljöavgifter på engångsförpackningar Bryggeribranschen kan notera en ökad tillväxt i marknaden, en tillväxt som bedöms fortsätta . Vad som inte är bra ur samhällets synpunkt är, att andelen returförpackningar i denna marknad stadigt minskar. förpackas det mesta av volymen i den icke återfyllningsbara aluminiumburken och plastflaskan (PET). Detta är en utveckling som påskyndas av förpackningsindustrin som ju vill sälja så många förpackningar som möjligt. När samhället accepterade burken som en återförpackning, ålade man bryggeribranschen att utveckla ett nytt, mer kund- och miljövänligt returglassystem. Bryggeribranschen har dock inte haft särskilt bråttom att utveckla detta system. Även om den nya 20-backen, som äntligen introduceras, är ett steg i rätt riktning, så skulle mycket mer kunna göras om bara viljan fanns. Nämnas kan också i det här sammanhanget att returflaskan vandrar mellan bryggeri och konsument, burken bara 1 gång. Detta är förklaringen till, att retursystemen ger ett betydligt lägre pris för konsumenten. Införandet av aluminiumburken innebar, att man tvingades installera returburksautomater i våra livsmedelsbutiker för att återta de tomma aluminiumburkarna. riskerar handeln att få installera fler automater för att återta även . Alltså ännu mer sophantering mitt inne i våra livsmedelsbutiker. snabba tillväxt på marknaden har dessutom slagit ut 1-liters returflaskan. I våra nordiska grannländer har man av miljöskäl lagt avgifter på engångsförpackningar. I har man en avgift på engångsförpackningar av glas och metall på 3 per liter. och plast 1 per liter. Burken har där en marknad på . har en avgift på 2 NKR på engångsförpackningar för öl och kolsyrade läskedrycker. Denna avgift höjs till 2,5 NKR från . I har man ett direkt förbud mot engångsförpackningar för öl och läskedrycker. Införande av kännbara miljöavgifter på icke återfyllningsbara förpackningar inom bryggeriindustrin är ett verksamt sätt att minska dessa förpackningar på den svenska marknaden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av miljöavgifter på icke återfyllningsbara förpackningar. () () 1988/89 Sk642
mot · GC02Sk643 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda s) Charterskatten Turism- och reseindustrin spelar en allt större roll för de flesta länders handelsbalans. För del är underskottet betydande. Det finns därför anledning att underlätta resandet till genom att undanröja hinder. Ett sådant hinder utgörs av charterskatten inom . Dess höga andel av biljettpriserna motverkar en ökad chartertrafik till från andra länder. Mot denna bakgrund är det angeläget att gemensamt med de nordiska länderna se över charterskatten och dess inverkan på resandet till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av charterskatten inom .
mot · GC02Sk644 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk644 av () Accisen på personbilar Accisen är en försäljningsskatt på nya bilar. tar man ut per kilo på bilens tjänstevikt i accis. Syftet tycks endast vara att ge staten inkomster. Skattens nuvarande utformning ger ingen stimulans åt medborgarna att vid köp av bil prioritera energisnålhet och därmed miljövänlighet. Genom att skatten tas ut per kilo kan en liten sportbil så som en , med extremt stor motorstyrka och med låg totalvikt, få obetydlig accis. Statens ambitioner med accisen borde vara större. Man måste skapa drivkrafter som gynnar sparsamhet hos bilkonsumenten. Möjligheten att påverka bensinförbrukningen och därmed minska de farliga utsläppen är begränsade på grund av bilparkens nuvarande beskaffenhet. Det tar tiotals år att byta ut de bilar som rullar på våra vägar. Viktigt är att starta den process som innebär att bilkonsumenterna via sitt köpbeteende styr bilproducenterna att tillverka och marknadsföra energisnåla och miljövänliga bilar. Bilavgaser är en av vår tids stora miljöproblem. Våra skogar dör och hälsoproblemen ökar lavinartat. Motorstarka bilar lockar också till trafiköverträdelser, som kan medföra olyckor med tragiska konsekvenser. För att uppmuntra energisparsamhet, miljövänlighet och kanske också större aktsamhet bör man därför ändra beräkningsgrunden för accisen. Man bör enligt min mening, beräkna accisen på bilens motorstyrka (kilowatt) i stället för på totalvikten (kilogram). Det totala skatteuttaget bör vara oförändrat i förhållande till nuvarande regler. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ändra beräkningsgrunden för accisen från fordonsvikt till motoreffekt.
mot · GC02Sk645 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk645 av m.fl. (m) Miljöavgifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo796 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöavgifter. () () ()
mot · GC02Sk646 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk646 av m.fl. (c) Miljöavgift på organiska klorföreningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo797 hemställs 1. att beslutar hos regeringen begära förslag till en miljöavgift på koldioxidutsläpp, 2. att beslutar införa en miljöavgift på svaveldioxid med /ton, 3. att beslutar införa en miljöavgift på organiska klorföreningar med /kg organiskt bundet klor. () () () () () ()
mot · GC02Sk647 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk647 av m.fl. (c) Alkoholbeskattningen m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:So253 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande utnyttjandet av skatteinstrumentet i alkoholpolitiken, 2. att hos regeringen begär förslag om en progressiv alkoholbeskattning enligt det anförda. () () () () () ()
mot · GC02Sk648 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk648 av () Miljöavgifter Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo798 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av miljöavgifter för fast avfall som förs till brännerier och sopstationer.
mot · GC02Sk649 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89: Sk649 av m.fl. (fp) Miljöavgifter Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo801 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöavgifter. () () () () () () () () () ()
mot · GC02Sk651 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk651 av m.fl. (m) Alkoholskatten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: So257 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att använda prissättningen som en del i en aktivare alkoholpolitik.
mot · GC02Sk652 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk652 av m.fl. (mp) Bensinskatten, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T223 hemställs 1. att beslutar att bensinskatten för blyfri bensin skall höjas med per liter och med per liter för blyad bensin, 2. att beslutar att kilometerskatten för dieseldrivna fordon skall höjas i samma utsträckning som skatten för blyad bensin, dvs. motsvarande per liter, 3. att beslutar att en miljöskatt för flyg skall införas motsvarande per liter flygbränsle; tas ut som direkt bränsleskatt, och tas ut som landningsavgift med en regionalpolitisk! differentierad taxa enligt vad som anförts i motionen, 4. att beslutar att drivmedlen biogas och vätgas skall befrias från skatt, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att skatten på motorgas (t.ex. naturgas) skall vara så låg att den blir billigare än bensin- och dieseldrift, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att beskattningen av förmånen att ha fri bil skall ses över enligt vad som angivits i motionen. () () () ()
mot · GC02Sk653 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk653 av m.fl. (fp) Höjd tobaksskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: So482 hemställs att beslutar höja tobaksskatten i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GC02Sk654 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk654 Momsbefrielse för verksamhet i entreprenadform Kommuner och landsting åtnjuter momsbefrielse för stora delar av sin verksamhet om den bedrivs i egen regi, men ej om samma verksamhet upphandlas på entreprenad. Detta leder till onödiga kostnader för skattebetalarna. Allt fler kommuner och landsting strävar efter att förbilliga och effektivisera delar av sin verksamhet genom att utnyttja fristående entreprenörer. Alldeles speciellt kan noteras, att åtskillig service som städning, tvätteriverksamhet och liknande, knappast kan betraktas som någon primär angelägenhet. Det är kanske därför naturligt att den offentlige huvudmannen inte primärt satsar på teknikutvärdering och effektivitetsanalyser inom dessa sektorer. finns det på dessa och liknande fält en effektiv fri marknad. Möjligheten av att sänka kostnaderna genom entreprenadupphandling hämmas kraftigt av det faktum, att en verksamhet i egen regi är momsbefriad, medan den i entreprenadform momsbeläggs. Med nuvarande momsnivåer får privata entreprenörer en orimlig konkurrenssituation. De skall inte bara vara billigare än egenregiverksamhet, utan även kunna kompensera momsskillnaden. Det säger sig själv att detta kan bli dyrbart för skattebetalarna. En servicefunktion som skulle kunna drivas för lägre kostnader, kan ofta inte utnyttjas därför att momsreglerna i nuvarande utformning gör den dyrare. Inte minst i har man under den borgerliga regimen vid upprepade tillfällen upplevt den låsning till offentlig egenregi som nuvarande regelsystem inneburit. Det är därför angeläget att möjligt åstadkomma likformiga konkurrensvillkor för egenregiverksamhet och entreprenadverksamhet när det gäller och landstingskommunal service. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om momsneutralitet för verksamhet i entreprenadform. 1 1988189.3 samt.
mot · GC02Sk655 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk655 Under en följd av år har alltmer uppmärksammats hälsoproblem hos skogsarbetare, som arbetar med motorsåg. Huvudvärk, illamående, retbesvär i luftvägar och ögon samt allmän trötthet har blivit allt vanligare. Problemen har i stor utsträckning kunnat härledas till avgaserna från motorsågen. har bedrivits ett utvecklingsarbete med skogsarbeten som samordnare, vilket resulterat i framtagande av ett specialbränsle för motorsåg. Specialbensinen har utvärderats vid försöksanvändning och därvid visat sig tekniskt fungera bra och väsentligt minska tidigare upplevda hälsoproblem. Försöksperioden fortsätter för att ytterligare säkerställa resultaten. Merpriset för specialbensinen kan - bl.a. till följd av dyrare distribution beräknas till ca /l. Den årliga förbrukningen kan beräknas till ca 25 000 m . Den framtagna specialbensinen måste - förutsatt att fortsatt försöksanvändning bekräftar uppnådda resultat - betraktas som en väsentlig förbättring av skogsarbetarnas arbetsmiljö. Detta gäller självfallet även för andra användare, såsom självverksamma skogsägare, fritidsanvändare, byggnadsarbetare m fl. Det är därför viktigt att prisskillnaden till vanlig bensin ej upplevs som alltför stor och därmed blir en hämsko för största möjliga användning. Det bör påpekas, att den speciella motorsågsbensinen enbart kan användas för luftkylda motorer med krav på inblandning av tvåtaktsolja. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till skattebefrielse och/eller annan åtgärd i syfte att prismässigt jämställa specialbensin för motorsåg med vanlig bensin.
mot · GC02Sk656 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Sk656 av och (båda fp) En sjuk vårdsavgift på försåld alkohol Sjukvårdens problem har med all rätt kommit i debattens blickpunkt. Resurserna räcker inte till. Det direkta skattetrycket är redan nu för högt. Omprioriteringar, i den skala som skulle krävas, klarar vi inte. Det är ett väl dokumenterat faktum att alkoholbruket kostar samhället enorma summor - ca 70-80 miljarder . En stor del av kostnaderna får landstingen stå för. Olika lokala studier visar att av alla patienter som söker sig till sjukhusens akutmottagningar är alkoholpåverkade eller alkoholmissbrukare. Det har uppskattats att omkring en femtedel av alla vårdplatser inom akutsjukvården utnyttjas av patienter med sjukdomar som orsakats av alkohol. av utskrivningarna från de psykiatriska klinikerna sker under diagnosen alkoholism och alkoholpsykos. av både dödlighet och total vårdkonsumtion i förklaras av alkoholrelaterade sjukdomar. (Uppgifterna ovan är hämtade ur idéprogram Minska alkoholkonsumtionen .) Landstingen (eller motsvarande sjukvårdshuvudmän) borde kunna få ett budgettillskott genom en särskild sjukvårdsavgift på de alkoholdrycker, som försäljs inom det egna landstingsområdet. Avgiften bör göras proportionell till respektive drycks alkoholstyrka. Man kan t.ex. införa en avgift om maximalt en krona per procent alkohol och liter. Avgiften kan då varieras med hänsyn till alkoholskadesituationen och budgetbehovet i varje landstingsområde. Om sjukvårdsavgiften exempelvis skulle sättas till per procent alkohol och liter skulle inkomsterna - beräknade försäljning - i några slumpvis valda län bli följande: Om sjukvårdsavgiften sattes till en krona per procent alkohol och liter skulle tillskottet till sjukvården i landet totalt bli . En prisökning kommer givetvis att påverka försäljningen. Inkomsten kan därför inte väntas bli lika hög som i exemplen. En minskad försäljning kommer dock snabbt att ge mindre vårdbehov för alkoholskador och därmed lägre vårdkostnader. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjukvårdsavgift vid försäljning av alkohol. () () 1988/89 Sk656