mot · GC02Bo205 · 1989-01-17 00:00:00 — Dagens ryckighet måste ersättas av stadga i de bostadspolitiska besluten som ger marknadens aktörer klara spelregler som sedan måste gälla . Besluten om att bygga måste grunda sig på bättre och aktuell kännedom om verklig efterfrågan och behov av bostäder i landets alla delar. Ökad konkurrens och flexibilitet Koncentrationen inom byggbranschen måste stoppas och fri konkurrens och flexibilitet främjas. Detta innebär enligt vår mening - att möjligheter öppnas för företag som riskerar att bli uppköpta att själva få köpa av egna aktier, - att konkurrenslagstiftningen ses över i syfte att främja en friare konkurrens, - att och statens pris- och konkurrensverk (SPK) omgående ges ett uppdrag att specialgranska koncentrationen inom byggbranschen och redovisa på vilket sätt den har påverkat bostadsoch kostnadsutvecklingen och den fria konkurrensen inom byggsektorn, - att skattelagstiftningen ses över så att skattefördelar vid fusioner begränsas. Tillgång på tomter ökas Bristen på byggklara tomter driver ofta upp priserna. Kommunerna har planmonopol och måste därför ta ett större ansvar för en god planberedskap, så att en sund konkurrens håller tomtpriserna nere. Markvillkoret i samband med den statliga bostadslånegivningen bör enligt vår mening avskaffas. Kommunerna svarar också ofta för exploateringen fram tills husen skall byggas. Inte sällan är det mer rationellt att den som bygger husen även svarar för markexploateringen. Målet måste vara att välja den handlingslinje som ger bäst kvalitet och lägsta kostnad. Den risk som finns att kommunala fastighetskontor/gatukontor utför exploatering mera för att värna om sitt eget fögderi istället för att välja den bästa och billigaste exploateringen måste uppmärksammas och motverkas. En reformering av skattesystemet måste ha som mål att boendekostnaderna inte ökar i fast penningvärde. Det måste noggrant analyseras vilka effekter den planerade skatteomläggningen får för boendekostnaderna så att den inte leder till så kraftiga fördyringar att enskilda människor försätts i en ekonomiskt ohållbar situation. Den kommande omläggningen av skatteuttaget måste vidare utformas så att det blir möjligt att till rimliga kostnader byta bostad mellan och inom olika upplåtelseformer samt att den kommande fastighetstaxeringen inte tillåts slå igenom i kraftigt ökade boendekostnader. A vdragsrättför energiin veste ringar och reparationer Möjlighet till avdragsrätt för energiinvesteringar och reparationer i den egna villan eller bostadsrätten bör öppnas så att en omställning av energisystemet underlättas och inte ger oönskade kostnadsökningar för boendet. Möjligheter till en rejäl egen insats i bostaden sänker kostnaden och ger en sundare och stabilare ekonomi för den enskilde. förslag om personliga investeringskonton ger denna möjlighet. I ett första steg skall alla enligt förslaget ha möjlighet att spara ett halvt basbelopp () skattefritt (avdrag på deklarationen på samma sätt som ränta) om de sätts in på ett personligt investeringskonto. De sparade pengarna skall utan skattekonsekvenser bl a kunna användas för att finansiera en egen bostad. På detta sätt blir det möjligt att öka den egna insatsen i bostaden. Ekonomisk politik för lägre ränta En avgörande post i boendekostnaden är räntan. En lägre räntenivå är avgörande för billigare bostäder och för att sänka skattebetalarnas kostnader för räntebidrag. ekonomiska politik har som en väsentlig målsättning att sänka räntenivån och därmed underlätta investeringar i såväl bostäder som i producerande företag och resurssnål teknik. Den i budgetpropositionen aviserade avvecklingen av valutaregleringen är också ett krav som aktualiserat. Denna åtgärd bör kunna medverka till en viss sänkning av räntenivån. Den kostnad som i allmänhet ökat mest är kostnaden för tillstånd och beredning av ett byggnadsärende. Långa handläggningstider innebär också väsentliga kostnadsökningar. Det krävs en radikal och förutsättningslös genomgång av byråkratin kring bostadsbyggandet. Förenklingar och mer förutsebar tillståndshandläggning är nödvändiga om byggkostnaderna skall kunna pressas. Detta är speciellt viktigt eftersom onödig byråkrati innebär kostnader utan något som helst nyttigt tillskott till bostaden. Vi föreslår att varje myndighet som har med byggande och boende att göra ges i uppdrag att starta en kontinuerlig förenklingsprocess och ges ansvar för avbyråkratise ringen. I en social bostadspolitik är insatser för att komma till rätta med brister i både den yttre och inre boendemiljön centrala. En sådan politik innefattar både åtgärder som förhindrar att nya boendemiljöproblem uppstår och åtgärder som är förebyggande. Det krävs emellertid också insatser för att lösa de bomiljöproblem som redan finns. De som drabbats måste dels erhålla reella möjligheter till ett varaktigt boendealternativ, dels hållas skadeslösa. De många dåliga boendemiljöerna måste uppmärksammas och orsakerna till dem noggrant analyseras. Boendemiljöfrågorna är viktiga för livskvaliteten hos varje människa. Det är nödvändigt att i planeringen av byggandet föra in ökade kvalitets- och miljökrav. I annat fall kommer den förda koncentrationspolitiken att leda till att kvantitet sätts framför kvalitet med fortsatt dåliga boendemiljöer och en orimlig boendesituation för alltfler människor i vårt land. En viktig del i en social bostadspolitik är att planeringen av bostäder och bostadsmiljön sker utifrån en helhetssyn på människans hela tillvaro. God boendemiljö omfattar inte enbart en kvalitativt god inomhusmiljö. Utformningen av boendemiljön måste utgå ifrån människans hela dygnstillvaro och planeras utifrån kravet på närhet ifråga om arbete, boende och service i lokalsamhällen. Stor omsorg måste ägnas åt att skapa bostadsområden väl avpassade till den närmaste omgivningen. Den ensidighet och sterilitet som blev följden av en felaktig planering under miljonprogrammets framväxt måste tjäna som varnande exempel. Enligt vår mening riskerar den nu pågående koncentrationsutvecklingen med dess ojämnt fördelade tillgång på bostäder över landet och den akuta brist på bostäder som denna medför i t ex storstadsområdena att innebära att kraven på en god inre och yttre bomiljö eftersätts. Det är därför viktigt att det beslut om att en översyn skall ske i syfte att komma till rätta med bristerna i bomiljön, vilket fattats av - på initiativ av bostadsutskottet och enligt vad föredraganden anför pågår - leder till snabba och konkreta resultat. Enligt uppfattning måste i detta arbete en bred offensiv för att förbättra boendemiljön ingå. Det är angeläget att innehållet i de lagar och regler som styr boendemiljöfrågorna i högre grad riktas mot kvalitetsaspekterna kring byggande och boende. Vidare är den lagstiftning som skall garantera goda boendemiljöer spridd i olika lagar och regleras av olika myndigheter. Vi anser därför att en uppgift i det fortsatta översynsarbetet bör vara att överväga frågan om att samla den lagstiftning som skall garantera en bra boendemiljö i en särskild bomiljölag. Krav på ökat bostadsbyggande kan lätt leda till att planeringen sker alltför snabbt och samråd med de kringboende minskas. riskerar att offras. Liten hänsyn tas ofta till befintlig natur trots att tekniken att bygga nära naturområden utan att skövla har utvecklats. Den rådande situationen med snabbt ökande byggkostnader lockar till ett billigt materialval som är bristfälligt i fråga om hållfasthet och kvalitet. Sänkt takhöjd i kombination med mindre rumsytor tvingar fram ökad luftomsättning och högre krav på ventilationssystem som sällan fungerar som de ska. Nya material, som inte har hunnit testas, kan medföra hälsorisker, låg slitstyrka och höga boendekostnader. En mindre omsorgsfull planering leder också till sämre planlösningar. Ur boendemiljösynpunkt är det därför viktigt att snabbt komma ur den bostadsbristsituation och kostnadsskruv som den socialdemokratiska politiken försatt de boende i. Dessutom måste kraven skärpas på en mera omsorgsfull och noggrann planering av bostäderna. För att skärpa kraven på noggrann planering föreslår vi att VDN-märkning av bostäder införs. En sådan VDN-märkning kunde då omfatta bostadens totala kvalitet som exempelvis möblerbarhet, ljudisolering inom lägenheten och mellan lägenheterna, ljusförhållanden i lägenheten, ljus på gården utanför, kvalitet i byggmaterialomgivningens utformning, utsikt, områdesbuller och omgivande naturmiljö. Det forsknings- och utvecklingsarbete för bättre boendemiljö med särskild inriktning på problemen i flerbostadsbebyggelse som begärde av regeringen har inte avsatt något konkret resultat och måste omgående intensifieras. Forskningsinsatserna har också varit för ensidigt inriktade. Tekniker har arbetat för sig och medicinare för sig. Enligt vår mening bör därför åtgärder vidtas för att nå ett ökat samband inom byggforskningen mellan teknik och medicin. Ett saneringsprogram mot radon i bostäder Radonproblemet i våra bostäder utgör ett hot för de boende. Trots genomförda undersökningar är fortfarande radonförekomsten inte kartlagd i sin helhet. Planläggningen för att undvika nya radonhus är klart otillfredsställande. kan konstateras att de åtgärder som krävs för att komma till rätta med problemen inte kan anses särskilt omfattande eller kostsamma. De allra flesta saneringsåtgärderna stannar vid ett belopp . Ett snabbt och heltäckande saneringsprogram bör därför garantera ett gott resultat för att få bort ett miljöproblem som utgör ett stort hot mot många boendes hälsa. Mot denna bakgrund bör enligt mening - kommunerna genom statliga insatser stimuleras till att genomföra en fullständig kartläggning av förekomsten av radon i bostäder, - det nuvarande bidraget för sanering av radon höjas från till och utgå med högst av investeringskostnaden, - gränsvärdet för åtgärdernas genomförande sänkas från 400 till . Ökade insatser mot fuskbyggen Ett ökat produktansvar måste införas inom byggbranschen för att garantera att en byggnad uppförs på ett kvalitativt riktigt sätt. Därvid spelar konsumentskyddet och produktgarantin en viktig roll. Särskilt viktigt är att en sådan garanti är kopplad till ett försäkringssystem där entreprenören är skyldig att återförsäkra sig för att kunna lämna fullgod garanti. Vidare bör en helt fristående besiktningsorganisation liknande virkesmätarföreningens funktion inom skogs- och virkesbranschen byggas upp för kontroll av byggenskapen. utkommer mängder av nya ämnen och material på marknaden bl a inom byggmaterialbranschen. Enligt vår mening krävs en skärpning av kontrollen före användningen av nya material. Inte bara en kemisk test på själva materialet är nödvändig utan också en test på vad som händer när materialet sätts samman med andra material. Tillverkare och importörer av nya byggnadsmaterial skall åläggas att ta en ansvarsförsäkring för sina produkter för att förstärka kontrollen av de material som används. Byggnormer och låneregler måste främja kvalitet premierar inte låneregler och byggnormer kvalitet i byggandet. När det gäller byggnormerna är de fortfarande trots en omfattande detaljreglering så oklara att ett byggande som eftersätter kvalitetskrav kan fortgå. De statliga lånebestämmelserna gör det möjligt att pressa sig under ett lånetak genom att pruta på kvaliteten. Vi anser att lånereglerna bör ändras så att de främjar byggnadstekniska lösningar som är energisparande och ger ett brainomhusklimat. Ett nytt lånesystem måste också prioritera varaktighet och livslängd i material och byggnadskonstruktioner. Inflytande om vilken kvalitet som skall väljas måste också i högre grad flyttas över på den som är brukare. ligger det inflytandet hos den som bygger och väljer hus och bostäder. Effektivare stöd från småhusskadenämnden Reglerna för stöd från småhusskadenämnden till dem som redan drabbats bör ses över och förenklas. Det är viktigt att alla som har olika typer av bomiljöproblem kan få stöd och hjälp. nämnden varit i verksamhet har ytterst få småhusägare fått hjälp. Den konstanta självrisken på bör ersättas med en fast avgift som är relaterad till kostnader för saneringsåtgärder. Självrisken bör begränsas till ett basbelopp. Det kan t ex vara ett fast belopp på i botten, päbyggt med 1/3 av kostnaden för åtgärder upp till ett basbelopp. Vidare bör en garanti införas som garanterar att den utförda åtgärden ger avsedd effekt. Villkoret för att få stöd får inte vara kopplat till hur stora lån som finns på fastigheten. V. Anslagsfrågor m m I särskilda kommittémotioner tas anslagsfrågor i anledning av budgetpropositionen samt vissa andra förslag på det bostadspolitiska området upp. I dessa motioner föreslås bl a: - Stimulansåtgärder för förtida inlösen av statliga lån med en beräknad nettoförstärkning av budgeten på . - Slopat räntestöd för nya s k ROT-lån, vilket innebär en minskad belastning på statsbudgeten med . - Höjda bostadsbidrag för barnfamiljer och avveckling av stödet till hushåll utan barn. - Upphävande av beslutet om fördubbling av den garanterade räntan för ombyggnadslån och minskade räntesubventioner för hyres- och bostadsrättshus på redan beviljade lån. - Avslag på regeringens förslag att vältra över en större del av kostnaderna för bostadsanpassning på kommunerna. - Förbättrade stödmöjligheter för insatser mot radon i bostäder genom att beloppsgränsen för stöd höjs till . - Stimulansbidrag till kommunerna med för varje påbörjad lägenhet . - Stimulansbidrag till kommunerna för upprustning av VA-nätet. Våra förslag på det bostadspolitiska området innebär sammantaget ökade statsintäkter om ca , besparingar om totalt samt vissa offensiva satsningar med en beräknad kostnad av . Totalt innebär våra förslag en nettoförstärkning av budgeten för det kommande budgetåret med ca . Vi har då inte tillgodoräknat oss den lägre räntenivå som vi bedömer att våra förslag om sparstimulanser bör leda till i förhållande till regeringens bedömning. Kostnadsminskningen för staten är beroende på hur stor och en sänkning av räntenivån sker. En rimlig bedömning är att varje tiondels procent sänkning av räntan i förhållande till regeringens bedömning, sänker behovet av räntebidrag med nästkommande budgetår. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om bostadspolitikens inriktning, 2. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med direktiv att genomföra en översyn av bostadspolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag om ett åtgärdsprogram för fler, bättre och billigare bostäder i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om koncentrationsutvecklingens effekter på boendekostnaderna, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om samhällsplaneringens inriktning och behovet av bättre samband arbete - service - boende, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för ökat bostadsbyggande och bättre tillgång på bostäder, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av reformerat bostadsstöd och effektivare bostadsfinansiering, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av stabilitet och kontinuitet i regler och ekonomiska förutsättningar för bostadsproduktionen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av ökad konkurrens och flexibilitet inom byggbranschen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för att öka tillgången på tomter, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utformningen av bostadsbeskattningen vid en reformering av skattesystemet,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utvidgad avdragsrätt för energiinvesteringar och reparationer i småhus och flerbostadshus,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för att stimulera bostadssparandet,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om sambandet mellan den ekonomiska politikens inriktning och kostnadsutvecklingen för boendet,2] 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för att minska byråkratin vid hanteringen av byggnadsärenden, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om inriktningen av översynsarbetet och insatserna för att åtgärda bristerna i boendemiljön och s k sjuka hus, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om VDN-märkning av bostäder, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om forsknings- och utvecklingsarbetet för en bättre boendemiljö, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av ett saneringsprogram mot radon i bostäder, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökade insatser mot fuskbyggen, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om skärpt materielkontroll inom byggmaterielbranschen, 18. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av kvalitetskrav för byggnormer och låneregler, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om inriktning, förenkling och effektivisering av reglerna för stöd från småhusskadenämnden. () () () () () () 1 1988/89:Sk327 2 1988/89:Fi201