ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02N434 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N434 av och (mp,vpk) Förbud mot uranköp på spotmarknaden Kärnenergin är alla i sina faser en människo- och naturfientlig teknik. Det gäller i allra högsta grad uranbrytningen, som skadar människor och natur. Särskilt upprörande är att detta till största delen sker i områden där det bor urbefolkningar som aldrig får någon nytta av uranenergin men som med sina liv får plikta för denna livsfientliga verksamhet. Det gäller cancer för dem som arbetar i gruvorna, det gäller alla dem som fått sin traditionella näring jakt och fiske etc. - förstörd. Vi vill i denna motion fästa uppmärksamheten på en detalj som kan te sig liten men som ändå med hänsyn till våra internationella förpliktelser är viktig. Det är bekant att svensk kärnkraftsindustri köper huvuddelen av sitt uran genom långsiktiga kontrakt, exempelvis med kanadensiska och australiensiska företag, men en del köps också på den så kallade spotmarknaden. Ursprunget för sådana kvantiteter som utbjuds på spotmarknaden är oftast okänt. Uranet kan exempelvis komma från det av ockuperade . I bedriver det engelska företaget uranbrytning och är en av de största leverantörerna på världsmarknaden. För att undvika risken att - statliga myndigheter ovetande - importerar uran från , föreslår vi att svenska inköp av uran på spotmarknaden förbjuds och att får i uppdrag att övervaka att så ej sker. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi att begär att regeringen framlägger regler som förbjuder uranköp på spotmarknaden, i enlighet med vad i motionen anförs.
mot · GC02N438 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N438 lämnade in ansökningar till kommun och i om att få bygga en försöksanläggning för kolförgasning i . Får denna första anläggning byggas är det sannolikt omöjligt att hejda fortsatt utbyggnad av kolkraftverk. vill sätta försöksanläggningen i drift . Tidtabellen är pressad. Därför ansöker man om ett positivt förhandsbesked om byggnadslov. Kol är inte något entydigt bränsle. Kvaliteten kan variera från land till land, från gruva till gruva. Många oroar sig för att det kol som kommer att använda har sådana egenskaper att ansenliga mängder av kvicksilver, svavel, svaveloxid, kväveoxider och klorider släpps ut i atmosfären. Tungmetaller såsom arsenik, kadmium och bly ansamlas i slagg, vatten och stoft och överförs till omgivningen. är förklarat som ett särskilt föroreningskänsligt område där människor, djur och växtlighet är hårt drabbade av luftföroreningar. Hälsoeffekter av luftföroreningar innebär för människor översjuklighet i luftvägssjukdomar och allergier. Epidemiologiska undersökningar visar att lungcancer är vanligare i kraftigt luftförorenade områden. Luften i M-län uppvisar årliga alltför stora föroreningsmängder av svaveldioxid, kväveoxid och kolväten. Svaveldioxidutsläppen kan till stor del hänföras till förbränning av kol och olja. De kringboende i kolanläggningens grannskap frågar sig om det är rimligt att bygga för kolkraft när regeringen utsett till miljöskyddsregion. Skorstenshöjden har för försöksanläggningen satts . Även om krav på en högre skorsten skulle ställas så är det inte alls en åtgärd som gör denna försöksanläggning mer acceptabel. Enligt har gas framställd av kol i stort sett samma miljöegenskaper som naturgas. Trots detta begär man i tillståndsansökan till att få tillämpa maximala värden enligt svenska utsläppsnormer och högre kväveoxidvärden, än den gräns satt för nya anläggningar. Aktsamheten om miljön är nu ett så högt prioriterat område i människors medvetande att det är att det också blir det när det gäller politiska beslut. Det är att kraftindustrin, i det här fallet , som berömmer sig av att vara ett företag i allmänhetens tjänst lever upp till denna högt ställda devis också när det gäller kraven på en miljövänlig energiproduktion. har som nämnts förklarats vara en miljöskyddszon. planering går åt rakt motsatt håll. Med hänvisning till ovanstående hemställs N438 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om planer på att bygga en försöksanläggning för kolförgasning i .
mot · GC02N439 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N439 av och (båda s) Stöd till biobränsleeldade fjärrvärmeanläggningar Det låga oljepriset har medfört, att många fjärrvärmeanläggningar med biobränsle som energiråvara har mycket dålig lönsamhet. Det leder till konkurshot eller stora medelstillskott från kommunerna. När anläggningarna byggdes med högt oljepris och med statligt stimulansstöd var situationen en annan. Inte sällan knöts taxan till oljepriset, i och för sig naturligt, eftersom alternativet för berörda fastighetsägare då var oljeuppvärmning. Att nu ändra taxan, frigöra den från knytningen till oljepriset och kraftigt höja den låter sig inte göras. Då kommer abonnenter att säga upp ingånget avtal och välja annan värmekälla, t.ex. olja eller el. Konsekvensen blir dålig lönsamhet och sannolikt sämre miljö. Dessutom kan handelsbalansen komma att belastas negativt. En viss lättnad har vissa kommuner fått efter en uppvaktning för regeringen från . Då togs beslut om att man inom ramen för de regler som gäller för det extra skatteutjämningsbidraget får tillgodoräkna sig underskott i fjärrvärmeverksamhet med biobränsle. Men denna kompensation är inte tillräcklig för att garantera att bioverken överlever. Risken för en ny oljeeldningsvåg är påtaglig. I dagens ekonomiska läge torde en skattehöjning på eldningsoljan respektive elen, som kan göra biobränslet helt konkurrenskraftigt, inte vara möjlig eller lämplig. Återstår således alternativet med ekonomiskt stöd för att överbrygga perioden med lågt oljepris. Ett eventuellt införande av moms på biobränslet gör stödet än mer angeläget. Vi menar, att regeringen bl.a. av miljöpolitiska skäl återigen måste pröva formen för ett stöd till dessa biobränsleeldade fjärrvärmeanläggningar. Ägarna har som regel inte möjlighet att ensamma svara för att täcka uppkomna underskott. Mot bakgrund av vad som anförts föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stöd till biobränsleeldade fjärrvärmeanläggningar för att överbrygga perioden med lågt oljepris.
mot · GC02N440 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:N440 av och (båda mp) Prisförhållandet mellan biobränslen och fossila bränslen Fossila bränslen utgör dels ett allvarligt miljöproblem, dels en ändlig naturresurs som några få generationer inte har moralisk rätt att förbruka. Oavsett prisnivåer på världsmarknaden måste därför priset i konsumentledet styras så att biobränslen alltid är lönsamt i förhållande till fossila bränslen för den enskilde konsumenten. Utan denna styrning, som innebär höjda skatter på fossila bränslen så fort världsmarknadspriset sjunker, kommer biobränslen inte att utvecklas i den takt som är nödvändig ur såväl miljösynpunkt som naturresurssynpunkt. Med hänvisning till vad som ovan anförts yrkas att uppdrar åt regeringen att verka för att prisförhållandet skall vara sådant i konsumentledet att biobränslen kraftigt gynnas framför fossila bränslen oavsett världsmarknadspris.
mot · GC02N444 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N444 av och (båda fp) Oljan och bensinen kommer förr eller senare att ta slut och då behövs alternativa energikällor. Motoralkoholer, etanol och metanol, måste betraktas som mycket intressanta och lovande alternativ. Alltsedan de första bilarna tillverkades har alkoholer använts som bränsle och i tävlingssammanhang används också alkoholer för att ge motorerna högre effekt. Vi kan vidare förvänta oss höjda olje- och bensinpriser och i det läget kommer motoralkoholerna att bli än mer intressanta och konkurrenskraftiga. Bilavgasernas utsläpp av bly, koloxid, kväveoxider m.fl. ämnen utgör ett allt allvarligare hot mot miljön och människors hälsa. Bilavgaserna har stor betydelse för försurningen och i storstäderna blir avgaskoncentrationen så stor att den utgör en påtaglig risk för människors hälsa. Etanol är till skillnad mot bensin en kemiskt mer enhetlig produkt som, när den används som rent bränsle, avger mindre utsläpp av koloxid och kolväten. Med etanol får vi ett drivmedel som vi själva framställer inom landet. Vi använder egna jordbruksgrödor såsom spannmål, sockerbetor och potatis. Det blir också möjligt att utvinna etanol från halm och skogsavfall. Allt detta utgör en råvarupotential som vi kan ta i anspråk för att minska vårt importberoende av olja. Inte minst av beredskapsskäl är etanol intressant. Om vårt land skulle bli avspärrat blir det inte gengas som får driva våra fordon utan etanol. Försöksverksamhet med utvinning av alkohol i form av etanol eller metanol för användning som motorbränsle bedrivs på många håll i världen . Intressanta biprodukter vid etanolutvinningen är foderproteiner, stärkelse och kolsyra. I finns råvaror för produktion av ca etanol från spannmål . är ur riksperspektiv mycket intressant vilket gör att en etanolanläggning borde ligga någonstans i länet. Den definitiva lokaliseringen inom länet av en sådan fullskaleanläggning får närmare övervägas. Vattentillgången, rening av utsläpp och andra miljöhänsyn är viktiga faktorer att ta hänsyn till. Mot bakgrund av det ovan framförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förläggning av etanolframställning till . () ()
mot · GC02N445 · 1989-01-25 00:00:00 — av (vpk) Utbyggnad av naturgasnätet till Det svenska folket har i en folkomröstning uttalat att kärnkraften skall avvecklas. har beslutat att kärnkraften skall avvecklas. Naturgasen är ett av de alternativ som behövs för att avveckla kärnkraften. Naturgasen är också en relativt ren energikälla. har tidigare inte brukat naturgas i någon större omfattning. Vårt naturgasnät är således begränsat. pågår dock en rad naturgasprojekt och omfattande utvecklingsplaner föreligger. Bakom planerna finns bl.a. bolaget . I detta företag har staten ägarintressen och bakom dess bildande står bl.a. . På det nordiska planet arbetar en arbetsgrupp inom organisationen (samarbetsorgan för Nordisk kraftindustri) med planer ang. ett nordiskt nät för naturgas. På den politiska sidan arbetar de nordiska energiministrarna med riktlinjer för ett nordiskt naturgasnät. En rapport ang. detta förväntas till ministermöte i . I arbetet diskuteras en rad alternativ för att förbinda med naturgasleveranser från . De flesta av dessa alternativ innebär anslutningar via /. Man överväger sjöalternativ direkt från eller via Östlandet (Porsgrunn), till . Gemensamt för alla dessa sjö-alternativ tycks dock vara att man förutsätter att anknytningspunkten bör ligga i . Ett annat landbaserat alternativ är via Haltenbanken och landvägen genom och vidare genom . I projektet finns redan konkreta planer på anslutning söderifrån till (bl.a. ) och vidare anslutning till norr om . Utvecklingen av naturgasnätet måste naturligtvis samordnas med regionalpolitik och fysisk riksplanering. I finns Brofjordsområdet, ca 2 mil från . Detta är ett område som är avsatt för industriella ändamål. I området finns f.n. endast raffinaderiet . Detta företag har också vissa gasleveranser till sina kunder. Då det finns tillgång till djuphamn och närliggande industrikompetens borde det undersökas om Brofjordsområdet kunde utgöra en alternativ punkt för anslutningen mellan och naturgasnät. I Brofjordsområdet har Överstyrelsen för ekonomiskt försvar dessutom stora bergrum för lagring av olja. Bergrummen brukas dock inte då beredskapslagren skurits ned. Detta skulle ev. kunna ge möjlighet till gaslagring i det aktuella området. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att Brofjordsområdet/bör anslutas till det svenska naturgasnätet - Västgas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det bör prövas om Brofjordsområdet i kan utgöra en av anknytningspunkterna mellan och naturgasnät, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att det bör prövas om de bergrum som Överstyrelsen för ekonomiskt försvar förfogar över vid Brofjordsområdet kan brukas för lagring av naturgas.
mot · GC02N446 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N446 av Axel m.fl. (s) Naturgasledning till Gävleregionen Nationella och kommunala riktlinjer och mål för energipolitiken har utvecklats och preciserats. Såväl tillförselsidan, med ansvar för att energibehoven tillgodoses, som användningssidan, med inriktning mot ökad hushållning och effektivisering, har sina utgångspunkter i dessa mål och riktlinjer. Förutsättningar skall skapas för en avveckling av kärnkraften, som samhället skall trygga behovet av billig och säker energiförsörjning. Gävleregionen har en industristruktur med energikrävande processer och är dessutom den geografiska inkörsporten till Bergslagsregionen, stålaxel. Regionens och stålaxelns potential för efterfrågan på naturgas är stor. Naturgasen har dessutom positiva egenskaper för kvaliteten på produkter från stålindustrin. Ett beslut att anlägga en naturgasledning från via till Gävleregionen skulle vara en utomordentlig stimulans för näringslivet i regionen. Tillgång till billig och miljövänlig energi är av avgörande betydelse för sysselsättning och välfärd. Gjorda studier visar att kustområdet är väl lämpat som landningsplats för en naturgasledning. En ledningssträckning genom till Nystad är det alternativ som i förordar i sina utredningar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ledningssträckning för naturgas.
mot · GC02N448 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N448 av () Gasdrivna personbilar Bilar drivna med gas är en ganska vanlig företeelse på kontinenten. Redan i finner man att varje bensinmack med självaktning har gasförsäljning. Jordens gastillgångar bedöms som större än oljetillgångama. Avgaserna blir vid förbränningen huvudsakligen vatten och koldioxid. Mycket skulle vinnas om man i lät gasdriften få möjlighet att bli ett seriöst alternativ. I rikssammanhang bör det noteras dels att gasdriften f.n. har en mycket blygsam omfattning, dels att den är att föredraga ur miljösynpunkt. En omprövning av statens inställning till gasdriften måste därför göras! Ett beslut om att helt befria gasdriften från skatt skulle göra denna driftsform så gynnsam (/mil billigare än bensin) att många, som kör mycket skulle finna det ekonomiskt lönsamt att gå över till gasdrift. Ett förhållandevis stort antal vagnkilometer skulle då komma att påverkas genom ombyggnaden av ett begränsat antal fordon. Datastyrning för gasdriftutrustning till personbilar bör utvecklas för att förbättra teknik och verkningsgrad. Därmed kan också en ny industrigren komma att se dagens ljus. I kommuner där det f.n. finns gasförsäljning (t.ex. Statoil) bör kommunerna stimuleras att se till att deras egna småbilar drivs med gas, dels för att dessa fordon i princip går en stor del av sin livslängd inne i kommunernas tätorter, dels för att hålla kvar försäljningen av gas på en sådan nivå att den inte avvecklas helt. Utländska turister bör ju ha tillgången på gas tryggad. Med anledning av det ovan sagda hemställer jag att hos regeringen begär förslag till program för hur gasdriften av motorfordon skall kunna utvecklas på ett gynnsamt sätt.
mot · GC02N450 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda c) Eltaxorna i glesbygd På grund av ökade kostnader har det blivit allt svårare för företagen med eldistribution utanför tätorterna - framför allt lokala företag - att hålla jämna steg med tätortsföretag när det gäller att erbjuda likartade taxor, säker elförsörjning och en god lokal service. I centermotioner har det tidigare föreslagits skattelättnader för företag med landsbygdsdistribution beräknade efter jämförbar ledningslängd per abonnent men med bibehållande av den totala skatteintäktens nivå. Företag i tätort med kort ledningssträcka per abonnent får en något höjd skattenivå och företaget på landsbygden med längre ledningssträcka per abonnent får sänkt skatt. Systemet medför en mera lika konkurrensförmåga mellan tätort och glesbygd. Trots upprepade centerreservationer i utskottet har avslagit förslaget, bl a med hänvisning till statens energiverks utredning Elavgifter tätort, landsbygd och glesbygd - en ekonomisk analys. Denna utredning har, enligt vad vi erfarit, ännu inte lagt något konkret förslag och arbetar delvis med en annan inriktning än vad vi förordat. Vi anser det angeläget att nu upprepa vårt förslag för att om möjligt påskynda att åtgärder vidtas för att reducera den orättvisa kostnadsbelastningen på glesbygdsboende och därmed minska flyttningsbenägenheten från glesbygd till tätortsregioner. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag om bättre ekonomiska förutsättningar för eldistributionen i glesbygd enligt de riktlinjer som anges i motionen. gotab 17042, 1989
mot · GC02N451 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N451 av m.fl. (s) Beskattningen av vattenkraft Sorn konsekvens av riksdagsbeslutet om lönsamhetskrav kommer prisbildningen på elmarknaden att styras av marginalkostnaderna. En av följderna av detta blir att speciellt äldre vattenkraftsanläggningar kommer att bli utomordentligt vinstgivande för sina ägare. Vinstnivåerna kommer att vara fördelningspolitiskt och moraliskt oförsvarliga. I samband med att man - som vi motionärer förutsätter - lägger om energibeskattningen till mervärdeskatt kommer ett visst intäktsbortfall att uppstå för staten. I detta sammanhang ser vi det som nödvändigt att en vattenkraftsbeskattning införs, dels för att kompensera statens inkomstbortfall, dels för att förhindra att stötande vinstnivåer uppstår i vattenkraftsförsörjningen. Om marginalkostnadsprissättningen på energi slår igenom före den tidpunkt när en omläggning till mervärdeskatt kan äga rum bör detta självfallet beaktas. Ett viktigt mål måste vara att de oundvikliga framtida energisparprishöjningarna inte blir så ryckvisa att följden blir brutala strukturförändringar i den elintensiva industrin. En sådan utveckling skulle slå utomordentligt hårt mot det mellansvenska område som har en stor andel av landets elintensiva industri, och som redan tidigare farit ganska illa p.g.a. strukturförändringarna. Även andra faktorer gör att struktureringstrycket mot detta område är hårt. Mot denna bakgrund ser vi motionärer det som utomordentligt viktigt att förutsättningarna för en skärpt vattenkraftsbeskattning utreds . Med hänvisning till anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att på lämpligt sätt pröva möjligheterna att skärpa vattenkraftsbeskattningen. () () () () 1 1988189.3 sami.
mot · GC02N452 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N452 av m.fl. (m) Energibeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk411 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande energibeskattningen. () () () () () ()
mot · GC02N453 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:N453 av m.fl. (mp) Produktionsskatt på vattenkraft m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A453 hemställs 1. att beslutar att av den extra skatten på äldre vattenkraft ska återföras till de regioner där kraftproduktionen sker, 2. att begär att regeringen låter utreda formerna för produktionsskatt på vattenkraft till kommuner och regioner där kraften produceras, 3. att beslutar att sänka arbetsgivaravgifterna i de områden som i motionen anges, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående inrättande av närfonder, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående biobränsle och skogsnäring. () ()
mot · GC02N454 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N454 av och (båda fp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A455 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etanoltillverkning i . () ()
mot · GC02N455 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N455 av och (båda m) Utveckling av näringslivet i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A456 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att god tillgång till billig energi är av avgörande betydelse för den framtida utvecklingen av värmländskt näringsliv och värmländsk arbetsmarknad.
mot · GC02N456 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda m) Oljeutvinning i I och med uppgörelsen med om gränsdragningen öster om i den s.k. vita zonen har intresset vaknat för oljeutvinning till havs. Det hävdas att det föreligger stor sannolikhet att det finns förekomster av olja på kontinentalsockeln mellan och . som det skulle vara en tillgång för inger det stor oro. är ett innanhav med låg vattenomsättning, där oljesöl, oljeläckage, för att inte nämna en olycka, kan få katastrofala följder. Det har inte kunnat undgå att märkas vad oljeutvinningen i betytt för havsmiljön. Stora områden med sterila bottnar, där oljefilm tar bort möjligheterna för fiskreproduktion och där livsbetingelserna för bottenlevande fiskar har förstörts. Stora dumpningar av skrot har förekommit, som förstört fiskeplatserna. Man minns ännu Bravokatastrofen, då stora mängder olja läckte ut och troligen var orsak till en av de största oljeförekomsterna vi haft på med förstörda stränder och tusentals oljedränkta fåglar. är en ny oljekatastrof hotande nära i Ekofiskfältet, där en cementpropp gett sig och endast en ventil finns kvar att stå emot det oerhörda tryck som finns. Om ventilen brister får det följder som inte går att överblicka. Experterna har uttalat att de väntar ytterligare sådana incidenter. Det finns all anledning att betänka sig både en och två gånger innan oljeutvinning startas i . Oljeutvinning till havs är alltid riskabel, då stormar och oväder frestar materialet hårt. Då en olycka inträffar får det katastrofala följder genom att livet i havet slås ut eller reduceras kraftigt. Stränder och öar blir förstörda och kan inte utnyttjas för fritid och rekreation och fisket slås ut. Om oljeborrning skall tillåtas måste därför säkerhetsbestämmelserna vara hårda och kontrollen effektiv. Kontakt bör även tas med andra östersjöstater för att likadana bestämmelser skall gälla. Ett samarbete inom detta område är nödvändigt. Det torde vara möjligt att få till stånd överenskommelse både om säkerhet och kontroll, då det ligger i varje lands intresse att bevara som ett levande hav. Med anledning av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att, om oljeutvinning skall förekomma i svensk zon i , det skall ställas höga krav på säkerhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kontakt skall tas med övriga östersjöstater för gemensamma bestämmelser och kontroll, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionerna anförts om att fisket skall hållas skadeslöst för de skador som oljeutvinning kan åstadkomma.1] () () 11988/89: Jo424
mot · GC02N457 · 1989-01-24 00:00:00 — av m. fl. Alternativa drivmedel för lastbilar och bussar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo864 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga stimulanser till alternativa drivmedel för lastbilar och bussar i tätortstrafik. () () () ()
mot · GC02N459 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (s) Energiförsörjningen för el-intensiv industri Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A457 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den elintensiva industrins energiförsörjning. () () () () Axel () ()