ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub1 · 1989-11-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av prop. 1989/90:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 I proposition får under åttonde huvudtiteln littera C Vuxenutbildning ta del av vad regeringen beslutat i fråga om statsbidrag till kommunerna för genomförd svenskundervisning utöver deras skyldighet. Regeringen har beslutat att en kommun kan få statsbidrag om kommunen anordnar svenskundervisning utöver sin skyldighet enligt lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare. Beslutet innebär att som nytt villkor för statsbidrag gäller att undervisningen skall avse person som kommit till eller senare och som omfattas av en överenskommelse mellan kommunen och statens invandrarverk om mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar. Statsbidrag lämnas för undervisning som anordnats fr.o.m. . Bakgrunden till beslutet är att många flyktingar vistas på invandrarverkets flyktingförläggningar innan utplacering i kommunen kunnat ske. Enligt lagstiftningen har kommunerna skyldighet att anordna svenskundervisning för invandrare dessa vistas i . Ofta har gått ut när flyktingarna placeras ut i kommunerna. anser att regeringens beslut är bra. Det är viktigt för alla flyktingar att de bereds möjlighet att genomgå en bra och meningsfull svenskundervisning när de kommer till sin kommun. Vi beklagar att vistelsetiderna på förläggningarna tenderar att bli så långa. Åtgärder för att förbättra kommunernas möjlighet att snabbare ta emot flyktingarna bör aktualiseras. Under vistelserna på förläggningarna har flyktingarna rätt till undervisning, bl. a. i svenska språket. Det är väsentligt att ansträngningar görs för att denna undervisning skall vara så bra som möjligt. Vi är dock medvetna om de problem som finns på förläggningarna. Omsättningen av flyktingar är stor, de flyttas mellan olika förläggningar ibland - de har olika förutsättningar att klara undervisningen och motivationen är ofta låg innan flyktingen får uppehållstillstånd. Vi förutsätter att översyn av nuvarande svenskundervisning för invandrare även omfattar den undervisning som sker i flyktingförläggning. Vi har inhämtat att det finns flyktingar som kommit till redan före 1987 och först eller ännu inte erhållit sin kommunplacering. Vi anser Mot. 1989/90 att kommunerna skall erhålla statsbidrag även för dessa flyktingars svensk- Ubl undervisning. Med anledning av vad som anförts ovan hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av nuvarande svenskundervisning för invandrare, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kommuns rätt till statsbidrag för svenskundervisning för invandrare - som kommit till - utöver sin skyldighet enligt lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare. () ()
mot · GD02Ub6 · 1989-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1989/90:41 om kommunalt huvudmannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer har i en partimotion - yrkat avslag på propositionen med hänvisning till att regeringen med den föreslagna beslutsordningen åstadkommit en olycklig sammanblandning av de politiska besluten och den pågående avtalsrörelsen. Jag delar självfallet den uppfattningen. I propositionen aktualiseras också frågan om ett nytt statsbidragssystem för skolan. Jag menar att detta är en mycket viktig fråga som måste lösas på ett sådant sätt att vi verkligen kan nå upp till målet att garantera alla elever en likvärdig utbildning - oavsett var i landet de bor. Skolans verksamhet är speciell i sä måtto att det föreligger en lagstadgad plikt för alla barn mellan sju och att gå i skolan och det föreligger en skyldighet för föräldrarna (vårdnadshavarna) att se till att barnen kommer till skolan. Denna skolplikt svarar mot en rättighet att få tillgång till utbildning på likvärdiga villkor. Samhället har således en skyldighet att se till att eleverna erbjuds en god och likvärdig undervisning inom rimligt avstånd från hemmet. En fortsatt decentralisering mot ett ökat kommunalt ansvarstagande kan inte på något sätt frita staten från det yttersta ansvaret att med ekonomiska resurser bidra till skolans kostnader på ett sådant sätt att alla kommuner ges tillräckliga och likvärdiga förutsättningar att bära sitt ansvar. Med hänsyn till de stora utgifter som kommunerna redan har för skolväsendet finns det skäl att ytterligare öka driftbidragets kostnadsrelatering och därmed ge kommunerna en mera likformig kostnadstäckning. Statsbidraget skall även i fortsättningen vara specialdestinerat till skolan. Vidare måste kommunerna få full kompensation för de kostnadsökningar som kan bli följden av de förhandlingar om löner och anställningsvillkor inom skolområdet som pågår. Ett nytt statsbidragssystem får således inte innebära någon ytterligare kostnadsövervältring på kommunerna. Det nuvarande statsbidragssystemet medverkar till en betydande skatteutjämning mellan olika kommuner. Enligt min mening har detta en stor betydelse för möjligheterna att upprätthålla en likvärdig utbildningsstandard. Denna utjämningseffekt måste således bibehållas även i ett nytt statsbidragssystem. 1 1989/90. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av ett nytt statsbidragssystem.
mot · GD02Fö29 · 1989-12-14 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö29 av och (båda vpk) med anledning av prop. 1989/90:54 om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. kommunisterna vill instämma i behovet av ett starkt skydd mot sabotage, terrorism och spioneri. Däremot delar vi inte den syn som framförs i propositionen om en särskild reglering av utlänningars tillträde till säkerhetsmässigt känsliga områden. har utvecklingen präglats av en strävan att undanröja många av de rättsliga skillnader som finns mellan utländska och svenska medborgare i lagstiftningen. Så har t.ex. utländsk medborgare bosatt i , under vissa förutsättningar, rösträtt vid val till kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. Dessa rättigheter torde av de flesta uppfattas som betydligt mer långtgående än rätten att vistas i områden dit alla svenska medborgare har tillträde. Mot den bakgrunden framstår förslaget närmast som en ålderdomlig kvarleva från en i övrigt helt förändrad syn på rättigheter oavsett kön, klass eller nationalitet. Det bör finnas mycket starka skäl för avsteg från denna inriktning. Propositionen innehåller mycket litet av resonemang kring effektiviteten av de föreslagna bestämmelserna. Allmänt konstateras att de utgör dock ett instrument som är ägnat att i vart fall försvåra icke önskvärd aktivitet i närheten av våra viktiga försvarsanläggningar. Svårighetsgraden är knappast oöverstiglig för den som är ute i oärliga syften. Rikets säkerhet är till ingen del beroende av att det finns särskilda regler som begränsar utlänningars rörelsefrihet. är antalet här i landet bosatta utländska medborgare högre än 400000. Det motsvarar i runda tal av befolkningen. Andelen kommer med all säkerhet att öka ytterligare. Att en ökande andel av befolkningen skall omfattas av diskriminerande bestämmelser är inte rimligt. Särskilda tillträdesregler för utlänningar bör inte behållas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlänningars tillträdesrätt. (vpk) (vpk) 1989/90 FÖ29