mot · GC02N255 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:N255 av och (båda c) Tjänsteföretagens utlandsverksamhet, m.m. Den privata tjänstesektorns andel av BNP ökar kontinuerligt och är uppe i . blir vårt utlandsberoende alltmer markant. Vår totala import motsvarar av BNP, vilket gör oss till ett av de mest utlandsberoende länderna i världen. Vi behöver exportera en stor del av det vi producerar för att betala för vår import. Utvecklingen av internationellt konkurrenskraftiga varor och tjänster är därför helt avgörande för om ska kunna behålla och höja sin levnadsstandard. Eftersom endast av den privata tjänsteproduktionen exporteras så är det där som den stora potentialen finns. Vår situation är inte unik. I såväl som i EG och växer tjänstesektorn och insikten om fördelarna med ett ökat internationellt utbyte av tjänster växer snabbt fram. Detta har lett till att friheten att handla med tjänster är en av de fyra huvudpunkterna i EGs program för den interna marknaden samt att man nu förhandlar om tjänstehandeln inom ramen för . Vi kan utan vidare räkna med att möta en ökad konkurrens inom tjänstesektorn såväl utomlands som i . Ska svenska tjänsteföretag kunna klara konkurrensen utifrån så måste vi medvetet arbeta för att utveckla förutsättningarna för deras verksamhet. Detta kan göras i tre dimensioner som bör vidtagas parallellt. Det första är att öka kunskapen om tjänsteföretagen. Än har vi en mycket outvecklad tjänstestatistik. Områden för studier är produktivitetsutvecklingen inom tjänsteföretagen, omfattningen av immateriella investeringar samt tjänsteföretagens verksamhet i utlandet. Det är inte tillfredsställande att vi gör prognoser för tillväxten som baserar sig på studier av 1/4 av hela ekonomin, dvs tillverkningsindustrins andel. På dessa prognoser vilar ju en rad beslut som rör hela vår ekonomiska politik. Det är heller inte tillfredsställande att vi inte vet hur tjänsteföretagens utlandsverksamhet ser ut. Huvuddelen av tjänsteexporten sker genom dotterbolag i utlandet. Likaså behöver vi veta mer om investeringsstrukturen i företagen för att kunna bedöma klimatet i ekonomin. Ett arbete bör därför inledas för att utveckla denna kunskap. 1 1988/89. Avskaffa begränsade regleringar Mot. Tjänsteföretagens internationalisering får inte försvåras genom att vi av olika ^255 inrikespolitiska skäl inför begränsande lagar och regler. Vi tar här upp tre. - Vissa paragrafer i lagen om medbestämmanderätt försvårar upphandling av tjänster från externa företag. Detta är negativt ur exportsynpunkt. Ett företag som ska kunna exportera en tjänst måste utveckla denna på hemmamarknaden. Denna får därför ej begränsas genom att storföretag eller offentliga sektorn producerar för många tjänster i egen regi. De företag som inte har denna tjänst som huvudsaklig affärsidé utvecklar aldrig tjänsten så att den blir tillräckligt professionell och internationellt konkurrenskraftig. Det gör endast det specialiserade tjänsteföretaget. Upphandling av externa tjänster bör därför stimuleras, inte motarbetas. MBL bör därför ses över i syfte att avskaffa de paragrafer som försvårar extern upphandling. - Arbetsförmedlingslagen är tillkommen i ett helt annat samhälle än dagens och har direkt negativa konsekvenser för tjänsteföretag som arbetar på ett annat sätt än det traditionella. En rad företag, framförallt konsultföretag, utför en stor del av sitt arbete hos kunden snarare än på sitt eget kontor. I vissa fall har detta kommit att tolkas som om syftet med verksamheten är att skaffa den egna personalen anställning hos kundföretaget, dvs i princip som illegal arbetsförmedling. Tolkningen av arbetsförmedlingslagen försvårar verksamhetsmöjligheterna speciellt för kontorsserviceföretagen, som i flera fall dömts för illegal arbetsförmedling. Personalen i dessa företag är anställd i respektive kontorsserviceföretag och vill också så vara. Lagen bör därför ses över så att man inte i onödan försvårar idéutveckling och arbetsförutsättningar i tjänsteföretagen. Utöver detta bör man ifrågasätta varför den viktiga tjänsten arbetsförmedling bör utföras endast inom ett offentligt monopol. Det bör vara en fördel både för arbetssökande och arbetsgivare att ha alternativa möjligheter när man önskar denna tjänst. - När omsättningsskatt infördes på aktiehandeln kom den även att drabba utlänningars handel med svenska aktier. Detta har medfört att utlänningar väljer att handla med svenska aktier genom utländska banker och fondkommissionärer. Utlänningars andel av handeln med fria svenska aktier på Stockholmsbörsen har minskat sedan omsättningsskatten höjdes . Detta innebär minskade tjänsteexportintäkter med ca 2300 milj. kr. samt en avtagande kunskap och inflytande över denna del av den svenska aktiehandeln. Ambitionen att göra Stockholmsbörsen till en internationellt konkurrenskraftig börs omintetgörs av denna skatt. De små skatteintäkterna som kan tas in på denna handel kan inte kompensera dessa negativa effekter. Omsättningsskatten på utlänningars aktiehandel bör därför slopas. Delta i det internationella arbetet Förutom att vi förbättrar förutsättningarna för tjänsteföretagen i måste vi också se till att de utländska marknaderna finns tillgängliga för oss. Vi måste därför aktivt i EG/EFTA- och GATT-sammanhang verka för en Detta innebär ökad rörlighet för arbetskraft, kapital 2 Vi måste dessutom se till att vi kommer att omfattas av Mot. 1988/89 program för utbildning och offentlig upphandling. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ett arbete bör inledas för att utveckla kunskapen om tjänsteföretagens utlandsverksamhet, [att som sin mening ger regeringen till känna att upphandling av externa tjänster bör stimuleras1], [att som sin mening ger regeringen till känna att arbetsförmedlingslagen bör ses över, så att man inte i onödan försvårar idéutveckling och arbetsförutsättning i tjänsteföretagen1], [att beslutar att slopa omsättningsskatten på utlänningars aktiehandel.2] () () ' 1988/89:A224, 2 1988/89:Sk633