mot · GC02N441 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N441 av och (båda c) Produktion av biobränslen i Trots beslut att kärnkraften skall vara avvecklad har ännu alltför lite gjorts för att stimulera utvecklingen och utnyttjandet av miljövänliga, förnybara och inhemska energikällor. Avsaknaden av signaler och konkreta kraftfulla satsningar på biobränslen innebär en uppenbar risk för att vi för vår omställning av energisystemet tvingas utnyttja kol och olja med den ökade försurning och belastning av miljön som följer av detta. Det är beklagligt att man från statens sida ännu inte insett vilken potential åkermarken har som energiproducent. Framtidens energiförsörjning måste inrymma en mångfald energikällor. Åkern är en av de viktigaste inhemska. Det gäller även med utgångspunkt att åkern i första hand skall utnyttjas för produktion av livsmedel. Det är nu hög tid att den nödvändiga omställningen av vårt energisystem sammanfasas med omställningen av jordbruket. Produktion av energiråvara i jordbruket bygger på fotosyntesen, vilket ger både trygghet och bättre miljö. Eftersom fattat beslut om att inte skall bidra till ett ökat koldioxidutsläpp, som förvärrar den s.k. växthuseffekten, är en ökad kolanvändning inte möjlig. Vid förbränning av biobränslen motsvarar tillskottet i atmosfären den koldioxid som bundits i grödan under tillväxten. Man får med andra ord ett perfekt cirkulerande system. Beträffande energiskog är också själva odlingen miljövänlig. Energiskogens gödslingsbehov är lägre än för andra jordbruksgrödor räknat per producerad mängd. Kan den fosfor- och kaliumrika askan återcirkuleras behövs bara tillförsel av kväve motsvarande vad som förts bort med bränslet. Risken för växtnäringsläckage är också mycket liten då marken är bevuxen, växtperioden är mycket lång och behovet av vatten är stort. En omställning av stora delar av jordbruket för produktion av energiråvara kräver forskning och utveckling. Det gäller inte bara i fråga om produkter och produktionsmetoder utan också i hög grad miljöaspekterna. Vi tänker då Mot. 1988/89 framför allt på den påverkan på odlingslandskapet som följer av en sådan N441 omställning. Vårt odlingslandskap utgör ett omistligt natur- och kulturvärde som på ett varsamt sätt måste förvaltas för kommande generationer. Igenplanteringar av stora åkerarealer med granskog är ett exempel på en olycklig och oacceptabel produktionsomläggning som bör förhindras. Genom forskning och utveckling kan den mångfald av grödor skapas som möjliggör bevarande av odlingslandskapets karaktär. livsmedelspolitiska beslut innebär bl.a. att landets animalieproduktion skall anpassas till marknaden samt att staten och jordbruket skall dela ansvaret för jordbruksöverskottet. Det delade ansvaret skall enligt beslut minskas vad gäller statens åtagande och helt upphöra . Det svenska spannmålsöverskottet är av livsmedelskommittén (LMK) beräknat till 1,8 milj. ton 1990 och ca 2,0 milj. ton . Enligt () motsvarar nettoöverskottet ett minskat arealbehov med ca 500 000 ha. I sin plan för åkerarealen har man bl.a. räknat med att ca 100 000-200 000 ha av överskottsarealen skall omställas till produktion av energiskog och till råvara för etanolframställning. För jordbrukslandskapet får omställningen inom jordbruket vittgående konsekvenser om den genomförs i den omfattning som den socialdemokratiska regeringen tänkt sig. Ca 60 000 ha av länets totalt ca 220 000 ha kommer att få ställas om. (Se tabell 1). För länet kommer detta att få kännbara inomregionala effekter där enligt () av sysselsättningen i vissa av länets kommuner berörs (se t;>bell 2 och 3). Lantbruket är alltså en tung ekonomisk motor i Östgötaekonomin. (Se tabell 4.) Skulle överskottssituationen lösas genom dålig lönsamhet och därmed sammanhängande prispress utan tillskapande av nya alternativ är risken mycket stor att 60 000 ha av länets åkerareal är utslagen . Det innebär i sin tur att 11 000 arbetstillfällen försvinner i primärproduktionen, livsmedelsindustrin och därtill hörande servicenäringar. Därtill kommer de katastrofala effekterna för den regionala balansen och för landsbygdens utveckling. Det är önskvärt med en reducering av kemikalieanvändningen i jordbruket. Men även med en sådan reducering kommer potentialen för produktion av energiråvaror att vara mycket stor i . Goda förutsättningar finns därför att här sammankoppla den nödvändiga omställningen av energiproduktionen med den planerade omställningen av jordbruket på ett konstruktivt sätt. En förutsättning är att staten tar sin del av ansvaret för detta. läge i landet ger också bra förutsättningar för avsättning av 13 producerade energiråvaror utan långa transporter. Goda förutsättningar Mot. 1988/89 finns dessutom för vidareförädling inom länet. Inom länet finns flera användare av träbränsle. Störst är Tekniska Verken i som är en av landets största träbränsleanvändare. Genom de låga priserna på kol och olja minskar tyvärr användningen av träbränsle medan kol- och oljeanvändningen ökar. En förutsättning för att träbränsle skall bli konkurrenskraftigt är att antingen priset på olja och kol ökar genom t.ex. högre beskattning eller att framställningen och utvecklingen av träbränsle i varje fall inledningsvis får ett statligt stöd. En lämplig stödform kan då vara ett planteringsbidrag av energiskog. En annan tänkbar form kan vara statliga garantier för avsättning av produktionen. Olika former av etanoldrift av fordon, antingen genom låginblandning eller genom ren etanoldrift av dieselfordon är ett av de mest närliggande alternativen till fossila drivmedel. Det kräver både vad gäller utnyttjandet och produktionen en hel del forsknings- och utvecklingsarbete. På produktionssidan krävs det för att komma vidare en fullskaleanläggning för framställning av etanol. I slättbygd inom , finns, vad gäller bl.a. tillgångar på råvaror, goda förutsättningar för en etanolfabrik. För att få till stånd en sådan fullskaleanläggning krävs att staten ger någon form av garantier antingen för själva investeringen eller i fråga om avsättningen. En övergång till produktion av energiråvara i större skala inom jordbruket kräver forskning och utveckling både på produktions- och användarsidan men också i ledet däremellan. bedrivs forskning inom olika områden, bl.a. temaforskning om vattnet, med vilka det skulle vara lämpligt att knyta samman en forskning och utveckling om energiråvaror från jordbruket. Genom integrering av en del av den forskning som bedrivs vid till i skulle för detta framtidsinriktade forskningsområde en ny mycket värdefull resurs skapas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts beträffande stöd för plantering och produktion av energiskog och för anläggande av en fullskaleanläggning för produktion av etanol i , 2. att begär att regeringen låter utreda förutsättningarna för en integrering av viss forskning vid med Mot. 1988/89 . () () Näringsaggregat: Jord- och skogsbruk , Sektionen för lantbruks- och konsumtionsfrågor Arbetstillfällen i jord- och skogsbruk Multiplikatoreffekt: (underlev. , transport m. Saluvärde (Omsätta.)