mot · GC02Jo46 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo46 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Regeringen har i proposition 1988/89:140 bl.a. lämnat förslag om reglering av priserna på jordbruksprodukter. Moderata samlingspartiet har alltid sett effektiva och rationella lantbruksföretag som den bästa garanten för en utvecklingsbar näring. En ökad internationell konkurrens ställer ytterligare krav på dessa företag. De är en garanti för att svenska konsumenter förses med livsmedel av god kvalitet och till rimliga priser. En lantbruksnäring som är alltför beroende av politiska beslut kommer att få problem. Regeringens hantering av ansvaret för spannmålsöverskottet och livsmedelssubventionerna visar att man bör vara skeptisk till förslag som leder till att någon del av jordbrukets inkomster skall komma via statsbudgeten. Vad jordbruket nu kan kräva är att under en övergångstid få stöd till en anpassning till de nya förutsättningar som föreligger. I svensk jordbrukspolitik har jordbruket kompenserats genom att den åsyftade prisnivån, de s.k. mittpriserna har höjts. Om prisutvecklingen varit högre i än på världsmarknaden har också gränsskyddet på jordbruksprodukter höjts. GATT-överenskommelsen innebär att man på kort sikt förbinder sig att inte höja de priser på jordbruksprodukter eller stödet till jordbruket som direkt eller indirekt fastställs av staten. Den sedvanliga modellen för kompensation till jordbruket är således inte tillämpbar . Vad som därefter blir möjligt att göra kommer att bli föremål för förhandlingar i . På lång sikt skall inriktningen vara att minska stöd och skydd till jordbruket samt ställa åtgärderna i relation till ett stödmått. Detta stödmått finns ännu inte utan skall förhandlas fram inom ramen för . Det är därvid av stor vikt att vinnlägger sig om korrekta beskrivningar av den svenska jordbrukspolitiken och föreslår relevanta åtgärder för minskning av stödet till jordbruket. I proposition 1988/89:140 förekommer formuleringar som ger anledning till tvivel om att regeringen insett problemens vidd. Regeringen jämställer t.ex. mittpriser med prisstöd. Detta synsätt saknar verklighetsförankring. Det stöd som svenskt jordbruk får är ett gränsskydd som skall vara mellanskillnaden mellan svenskt pris och världsmarknadspriset. Det är således nivån på gränsskyddet som är det relevanta stödmåttet. Inom GATT-överenskommelsens ramar finns, i det långa perspektivet, Mot. inget som hindrar att priserna till jordbruket ökar om stödnivån, d.v.s. Jo46 Regeringen påstår att överenskommelsen innebär att en övergång till direkta stödåtgärder skall eftersträvas. För detta påstående finns ingen grund i det dokument som föreligger. Däremot anger regeringen, att det i de fortsatta GATT-förhandlingarna skall övervägas hur införselavgifter skall övergå till tullar, hur inkomststöd skall bli produktneutralt samt att man skall finna andra metoder för att anpassa stöd och skydd. Motiven för regeringens ensidiga tolkning är dunkla. Som vi ser det är kärnan i GATT-överenskommelsen att marknadsekonomin skall få en ökad roll i jordbrukspolitiken. Vinner regeringens tolkning gehör torde effekten bli den motsatta. Enligt vår mening bör regeringen i kommande förhandlingar inom arbeta för lösningar som inte innebär att jordbrukarna kommer att ersättas genom direktstöd. Detta bör ges regeringen till känna. Den nu gällande prisuppgörelsen på jordbruksområdet löper ut . Enligt gällande jordbruksbeslut har förhandlingar ägt rum mellan lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Ingen överenskommelse nåddes, utan statens jordbruksnämnd har lämnat förslag till kompensation till jordbruket. förslag innebär att jordbruket erhåller en ökning med och ytterligare . Som framhållits i propositionen bygger beloppen bl.a. på kostnadsutvecklingen för jordbruket. Hänsyn har tagits till kostnadsutvecklingen t.o.m. . Det är inte rimligt att grunda ett kompensationsbelopp som sträcker sig till på en kostnadsnivå som hänför sig till vad som gällde . Vi accepterar jordbruksnämndens förslag på per , men enligt vår mening måste med den ränte- och inflationsutveckling som äger rum en förnyad genomgång av priser och kostnader göras för att beräkna kompensationsbeloppet per . Beräkningarna bör följa principen i jordbruksnämndens förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Kompensation till jordbruket för perioden innebär på kort sikt en frysning av administrativt satta priser. Vad gäller gränsskyddsnivåerna får dessa inte intensifieras. Detta innebär att skyddet kan höjas lika mycket som en eventuell sänkning av världsmarknadspriserna men inte med mer. Stödet till olika produkter får inte höjas. Överenskommelsen leder till stora svårigheter vad gäller möjligheterna att kompensera jordbruket. Såväl prishöjningar som budgetstöd tycks vara Regeringen föreslår dock att budgetmedel och införselavgiftsme- 14 del skall användas för att betala jordbruket. Vi accepterar denna modell i Mot. det korta perspektivet. Förutsättningen är att den inte permanentas. Regeringens förslag innebär att antalet djur respektive hektar skall utgöra grund för kompensation. Enligt vår mening bör i stället i första hand de interna avgifterna (handelsgödselavgifter, slaktdjursavgifter, etc) minskas. Vårt förslag ger marknaden ett större utrymme än regeringens. Eftersom priserna till jordbrukaren inte ökar och gränsskyddet förblir oförändrat kan inte stödnivån då anses ha ökat. Detta bör ges regeringen tillkänna. Regeringen föreslår att kompensationsbeloppet betalas ut , sista samt sista . Motivet är att en prishöjning inte hade givit full kompensation förrän . Detta kan äga sin riktighet. Med tanke på det administrativa merarbetet bör utbetalning av kompensationsbeloppet ske endast en gång . I synnerhet gäller detta om utbetalningen skall gå direkt till jordbrukarna. Detta bör ge regeringen tillkänna. Vi förutsätter att kompensationsbeloppet /90 kommer jordbruket till del även därefter eftersom det motsvarar en nivåhöjning av ersättningen. En annan mer enhetlig och till marknaden anpassad lösning måste dock eftersträvas. En av grundpelarna i är att produktionen av livsmedel skall minskas. 1 har vi ett program för att minska arealen för spannmålsproduktion det s.k. omställning 90. I propositionen anger ministern att resultatet av omställningsprogrammet är gott. Trots detta föreslås att omställningsprogrammet skall avslutas. På kort sikt torde effekten av ett sådant beslut bli att spannmålsproduktionen åter ökar. Detta kan inte vara till fördel i de fortsatta GATT-samtalen. Om sedan staten, som skett, använder delansvarsmedlen på annat sätt än till att finansiera spannmålsexporten kommer dessutom ekonomin i vegetabilieproduktionen att försämras. Frågan är om detta är regeringens avsikt med förslaget. Det kan påpekas att deltagandet i omställningsprogrammet är frivilligt och att inga budgetmedel används till stöd. bör besluta att omställningsprogrammet skall tillåtas även i fortsättningen. Detta bör ges regeringen till känna. Statens delansvar för överskottsarealen Regeringen fortsätter att vantolka jordbrukspolitiska beslut vad gäller statens delansvar för överskottsarealen. Beslutet innebär att skall staten betala av kostnaderna för spannmålsexporten vid normalstöd. Därefter skall delansvaret utvärderas. begick ett misstag då den för förra årets utbetalningar avvek års beslut. Effekten har blivit att spannmålsregleringen åter visar ett underskott. bör därför besluta att statens delansvarskostnad Mot. skörd skall vara av de verkliga kostnaderna vid normalskörd. Med regeringens antaganden om prisnivå som grund betyder det att kostnaderna blir . I själva verket torde de bli väsentligt lägre. bör besluta att regeringen återkommer med förslag om medelsanvisning till svensk spannmålshandel när de verkliga kostnaderna blir kända. Regeringen vill ha frihet att besluta om de pris- och avgiftsförändringar som kan bli aktuella med anledning av de i propositionen framlagda förslagen. Detta bör inte beviljas. Regeringen bör återkomma till med förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen föreslår i propositionen att självförsörjningsgraden av socker skall minskas till och föreslår en arealminskning. odling minskas och föreslås få uppgå till högst 50 160 ha. Vi har inte godtagit tidigare förslag om arealminskning utom i de fall totalskörden ökat så att självförsörjningsgraden normalt överstiger . Vår uppfattning grundar sig på sockernäringskommitténs förslag i (SOU 1982:6). Vi står fast vid den uppfattningen och anser det vara olyckligt att minska sockerbetsodlingen. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen presenterar ett förslag till användning av införselavgiftsmedel. Bland många andra ändamål vill regeringen finansiera vissa myndigheters verksamhet med hjälp av dessa medel. Det gäller del av , , statens pris- och konkurrensverk och statens jordbruksnämnds verksamhet. Rent principiellt är det förkastligt att finansiera verksamhet på detta sätt. Minskar importen eller (som avsikten är i ) nivån på införselavgifterna minskar medelstillgången. Verksamheten måste då finansieras på annat sätt eller på kort varsel minskas eller läggas ned. Regeringen vill kraftigt förändra prisregleringssystemet på ägg. Ett av syftena är att minska produktionen av ägg. Det finns risk för att äggproducenterna kan komma att få sin lönsamhet kraftigt försämrad. Framför allt gäller det de små och medelstora företagen. Regeringen föreslår en minskning av statens inblandning i exportkontrollen. Det är därför märkligt att man vill ha samma kontroll kvar inom landet. av kostnaderna i äggregleringen åtgår till att 16 subventionera de äggpackerier som tillämpar det kontrollförfarande som Mot. regeringen inte längre anser nödvändigt. För att mildra de ekonomiska Jo46 påfrestningarna för äggproducenterna bör det s.k. packeribidraget tas bort från äggregleringen. Det finns även en principiell grund för detta. Liksom SPK anser vi att kostnaderna för kontrollen skall bäras av de konsumenter som efterfrågar den inte av producenterna. bör därför besluta att packeribidraget inte längre skall få betalas av regleringsmedel. Stöd till jordbruket i norra Det är väsentligt att jordbrukarna i norra kompenseras för de, i förhållande till andra delar av landet, sämre förutsättningarna att där bedriva jordbruk. Norrlandsstödet till jordbruket är ett produktstöd, som gör det möjligt att bedriva jordbruk i dessa delar av landet. Karaktären av produktstöd bör så långt möjligt behållas på detta av regionalpolitiska skäl väl motiverade stöd. Den uppräkning av Norrlandsstödet med 55 milj. kr. som föreslås, baseras på att endast en tredjedel av fodersäden kommer från gårdens jordbruk. När det gäller fodersäd till svin betraktas allt foder som inköpt. Detta är enligt vår uppfattning en ologisk behandling, som blir speciellt tydlig när det gäller svinuppfödning. Vid all animalieproduktion krävs nämligen ett arealunderlag för gödselspridning. De nya spridningskrav som ställs skärper dessa krav och måste beaktas när stödets nivå bestäms. Vi föreslår därför att prisstödet till jordbruket i norra räknas upp med 100 milj. kr. för /90. Särskilda åtgärder för jordbruket i norra anvisade medel för att utveckla jordbruksföretag i norra har till övervägande del gått till traditionella jordbruksinvesteringar. Jordbruksministern föreslår nu att ytterligare 45 milj. kr. skall användas utanför den traditionella jordbruksdriften. Vi anser att jordbruket i norra då inte tillförs något för sin överlevnad och utveckling och föreslår därför att några ytterligare medel inte anvisas till detta anslag. De medel till forskning och utveckling av norrländskt jordbruk, som ur detta anslag anvisats till Röbäcksdalen, bör även i fortsättningen ställas till förfogande. Vi förutsätter att dessa pengar, 5 milj. kr., kan anvisas ur tillgängliga forskningsanslag. Ytterligare kunskapsuppbyggnad är nödvändig för att kunna avgöra huruvida särskilda styrmedel behövs, då det gäller den gentekniska forskningens inriktning och genteknikens praktiska tillämpning på växter och djur. Genteknik bör icke få användas på sådant sätt att den gentekniska mångfalden i växt- och djurlivet utarmas och så att det ekologiska systemet rubbas. Att genom genteknik ändra våra husdjur kan av etiska skäl anses stötan- Mot. Att däremot använda genteknik i syfte att få fram medel som kan före- Jo46 bygga och bota sjukdomar hos människor och djur bör inte hindras. Forskningens utveckling av de nya rönen på det biotekniska området måste utgå ifrån en bestämd målsättning och ett ansvar för att det som är bra, tas tillvara och det som är dåligt och riskfyllt stoppas. På genteknikens område har utvecklingen nått det stadium då organismer utvecklas för användning i jordbruket och annan användning i den yttre miljön. Specifika egenskaper kan genom gentekniken introduceras i organismerna och hinder mot utbyte av genetiskt materiel riskerar i vissa fall att kunna kringgås. Dagens erfarenheter beträffande eventuella bieffekter av gentekniskt modifierade organismer efter utsläpp i miljön är begränsade. Dock kan, på goda grunder, antas att gentekniken kan skapa positiva möjligheter att t.ex. klara redan allvarliga miljöproblem. Dessa måste givetvis tas till vara. Kraven på att forskningen bedrivs riskfritt är självklart viktiga liksom att genteknikens tillämpning från etiska utgångspunkter är acceptabla. Användningen av gentekniken och dess eventuella bieffekter på miljön måste klarläggas. Vi delar uppfattningen i propositionen att det är nödvändigt med en god framförhållning och att det behövs större kunskap om bl.a. arten och omfattningen av den forskning som bedrivs både nationellt och internationellt. Sådana kunskaper måste fram för att göra det möjligt att göra en samlad bedömning av var den gentekniska forskningen befinner sig och hur snabbt den kan utvecklas och praktiskt tillämpas. Det är mot den bakgrunden positivt att en utredare med uppgift att göra en översyn av forskning och användning av genteknik på djur och växter tillsatts. Vidare är det angeläget att en genomgång av gällande lagregler på området, samt att en bedömning av behovet av eventuella nya lagar nu sker. Vi vill dock framhålla att forskning kring genteknologi inte får förbjudas eller i onödan regleras. Vid den osakliga debatten kring s.k. hybrid-DNA forskningen för fanns många förslag till reglering som skulle förhindrat värdefulla forskningsresultat. Ännu framförs förslag som innebär att svenska forskare inte skulle kunna fördjupa sina kunskaper på detta område. Forskning innebär inte något hot. Restriktioner mot svensk forskning och teknikutveckling kan leda till att utländska företag får fördelar och lättare att praktiskt dra nytta av ny bioteknologi. Utvecklingen på det bioteknologiska området går snabbt framåt. Regeringen föreslår därför att växtskyddslagen redan nu ändras så att staten får möjlighet att ingripa mot användning av genmanipulerade växter och organismer. Den föreslagna lydelse i de nytillkommande bestämmelserna i växtskyddlagen är mycket allmänt hållna. Regeringens förslag saknar utförlig motivering och förarbete. Den föreslagna lagändringen har en karaktär av provisorium. Regeringens bemyndigande att kunna ingripa mot genmanipulerade växter och organismer bör vara tidsbegränsat, intill ett nytt förslag kan läggas efter den ovannämnda översynen. De föreslagna ändringarna bör bara gälla . Den kommande permanenta lagstiftningen måste grundas på bedöm- Mot. 1988/89 ningar om vilka problem genmanipulation kan medföra. För att genmanipulerade växter och organismer skall få utnyttjas krävs att dessa inte kan spridas och reproduceras i naturen. Den som vill nyttja genmanipulerade växter och organismer måste visa att det inte finns risk för att dessa förändrar den ekologiska balansen. får inte lagstiftningen förhindra att de goda effekterna av genteknologi utnyttjas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av kommande förhandlingar inom , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principerna för kompensation till jordbruket, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om minskning av de interna avgifterna, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsättningen av det s.k. omställningsprogrammet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av kompensation till jordbruket, 6. att beslutar att statens delansvarskostnad skörd skall vara av de verkliga kostnaderna vid normalskörd, 7. att hos regeringen begär förslag till medelsanvisning till svensk spannmålshandel när de verkliga kostnaderna blir kända, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prisregleringens utformning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfattningen av sockerbetsodlingen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av medel från införselavgifter, 11. att beslutar att packeribidragen ej skall betalas med regleringsmedel, 12. att beslutar att prisstödet till jordbruket räknas upp med 100 milj. 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda åtgärder för jordbruket i norra , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den praktiska användningen av genteknik, 15. att beslutar att den av regeringen föreslagna §2a i Växtskyddslagen (1972:318) skall vara i kraft längst till . () () () (m) () 1988/89 Jo46