ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk658 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk658 Anslag till tullen för övervakning av Sydafrikalagen En förutsättning för att det svenska handelsförbudet mot skall vinna trovärdighet och internationellt erkännande är att efterlevnaden av agen kan kontrolleras. Så är icke fallet. anförde följande i in anslagsframställning: och andra intresseorganisationer har vid upprepade tillfällen berört den svenska tullens bristande resurser för att kontrollera de svenska företagens efterlevnad av lagen om förbud mot handel med och . Isolera Sydafrikakommitténs påpekande om att har otillräckliga resurser för att kontrollera efterlevnaden av ovannämnda lag är helt korrekt. fick inga utökade resurser i samband med den nya sydafrikalagstiftningen vilket i praktiken ur tullsynpunkt innebär att lagen är tandlös. (, AF 1989/90. Detta nödrop från en statlig myndighet fick regeringen att reagera snabbt. Redan inom en månad () beslutade regeringen att föreslå att får ökade befogenheter i övervakningen av lagen om förbud mot handel med och . I samband med beslutet meddelade regeringen att också skulle komma att få ökade resurser för att effektivt kunna övervaka handelsförbudets tillämpning. Tyvärr saknar löftet om ökade resurser motsvarighet i verkligheten. I årets statsverksproposition har tullen inte beviljats en enda av de tjänster de begärt för övervakning av sydafrikalagstiftningen. Denna bristande överensstämmelse mellan tal och handling torpederar inte bara lagens funktion i . Internationellt är det en mycket farlig väg regeringen slagit in på. En bärande tanke med hela den svenska sydafrikalagstiftningen är att den skall vinna internationell efterföljd. Då bindande sanktioner inte kunde uppnås i , beslöt ändå att införa egna, långt gående sanktioner. När den svenska övervakningsmyndigheten kännetecknar lagen som tandlös är detta mycket allvarligt. När regeringen först utlovar förbättringar men sedan inte genomför dem, blir saken än mer kritisk. Omvärlden betraktar uppmärksamt vad företar sig på sanktionsområdet. Regeringens agerande vad gäller övervakningsfrågan riskerar att urholka förtroendet för den svenska sydafrikapolitiken, inte enbart här hemma utan även internationellt. Därmed riskerar frågan om sanktioner mot apartheidregimen att föras tillbaka. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anvisa tullen 1,3 milj. kr. för att kontrollera efterlevnaden av sydafrikalagens bestämmelser och intentioner. 1988/89 Sk658
mot · GC02Sk659 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89 :Sk659 av och (båda m) Tullbevakningen på ön Det råder full enighet om att knarkimporten till skall förhindras med alla medel. Trots detta saknar ön i helt tullbevakning. Det är känt att mindre båtar lägger till på ön och medför såväl droger som annat gods som borde tullbehandlats. Från sker båttrafik med och de som åker den vägen utsätts inte för granskning av tullen. Andra sätt att ta in otillåtet gods till är att med mindre fritidsbåtar trafikera ön och fastlandet. Det finns numera ingen tullpersonal på - ej heller finns någon polis stationerad där. Enligt flera uppgifter är ön känd som en säker väg att införa narkotika, särskilt när fritidsbåtarna är talrika kring ön. Då förekommer också reguljär trafik med . har dragit in tjänster på många håll i landet av besparingsskäl, vilket i och för sig är vällovligt. Men att medvetet och trots många påpekanden låta ön vara utan tullkontroll kan, inte minst med hänsyn till risken för narkotikasmuggling, inte anses som en tillfredsställande besparingsåtgärd. Vi motionärer anser att de åtgärder enligt skatteutskottet SKU 1987/88:42 som vidtagits, inte har förbättrat förhållandena, varför vi upprepar våra krav om att får i uppdrag att tillfredsställande lösa tullövervakningen på ön i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att tillfredsställande lösa tullövervakningen på ön i .
mot · GC02Sk660 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk660 av och (båda mp) Skatt på vissa engångsförpackningar För dagligvaruhandeln har det varit en förenkling att införa en stor mängd engångsförpackningar. Detta har skett trots att vi vet att dessa på olika sätt bidrar till att förstöra natur och miljö samt att de drastiskt bidrar till att öka den materiella förbrukningen i samhället. Orsaken till denna rovdrift är att natur och miljö betraktats som en kostnadsfri nyttighet. Vi har kommit därhän att vi har börjat förstå att vi gränserna har passerats för vad natur, miljö och människor tål av förgiftning. Vi måste vidta åtgärder på många områden för att komma innanför de gränser som naturen sätter. Eftersom de gröna inte önskar förbud utom i lägen där akuta miljöhot föreligger, söker partiet lösningar inom marknadsekonomins ramar. De flesta av oss är kostnadsmedvetna vid våra val. Punktskatter är därför ett bra sätt att styra marknaden mot större miljömedvetande. de gröna kräver en skatt på vissa engångsförpackningar inom dagligvaruhandeln. Den skall gälla alla burkar och flaskor av aluminium och av plast. Skatten skall i en första omgång utgå med en krona per förpackning. Effekten av beskattningen skall utvärderas och om mängden engångsförpackningar inte minskar, bör man överväga att höja skatten till dess att så sker. Denna skatt skulle inbringa . till statskassan även med hänsyn tagen till en viss reducering av antalet förpackningar. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att införa en skatt av en krona per förpackning på burkar och flaskor av aluminium och plast i dagligvaruhandeln, 2. att begär att regeringen följer effekten av denna skatt, 3. att hos regeringen begär förslag om höjd skatt ifall konsumtionen av engångsförpackningar inte minskar. () () 1988/89 Sk660
mot · GC02Sk661 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk661 av och (båda mp) En regional drivmedelsskatt Sambanden mellan dålig miljö och dålig hälsa är uppenbart. Bilen är i stora delar av landet den värsta miljöförstöraren. Speciellt gäller detta storstadsregionerna. Där är bilismen mycket omfattande som frekvensen av lungcancer - antalet fall per 100 000 invånare - är betydligt större än i övriga landet. När det gäller t.ex. - som torde vara landets biltätaste region trots en ganska väl utbyggd kollektivtrafik - är cancer i andningsorganen ungefär dubbelt så vanligt som i övriga landet och vanligare än i glesbygd. Den överdrivna bilismen leder till onödigt lidande och onödiga sjukvårdskostnader. Det är angeläget att denna miljöförstörande verksamhet minskas så mycket som möjligt, dvs. att biltrafiken reduceras. är det rimligt att bilisterna i de värst utsatta regionerna kan åläggas att i största möjliga utsträckning ekonomiskt kompensera skadeverkningarna. Detta kan bl.a. ske genom att varje enskilt landsting ges rätt att ta ut regionala skatter på drivmedel. Detta skulle dels minska bilismen, dels ge landstingen nödvändiga pengar till hälso- och sjukvården samt kollektivtrafik. En regional skatt på bensinoch dieselolja med /liter skulle ge intäkter i storleksordningen . - det framgår av detta landstings miljöavgiftsutredning. För andra landsting skulle det också handla om avsevärda inkomster. Med anledning av vad som ovan anförts föreslår vi att begär att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att landsting skall få rätt att införa regional drivmedelsskatt enligt vad som anförts i motionen.
mot · GC02Sk663 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk663 Förtullning och passvisering vid flygplatser Anspråken på tullväsendet ökar med den vidgade utrikeshandeln och med trycket från allehanda försök att smuggla, särskilt narkotika. Det är därför angeläget att rationalisera och styra in verksamheten med tullkontroll så mycket som möjligt mot de största och mest problemfyllda införselvägarna. Vi har också med tillfredsställelse iakttagit att starka sådana strävanden förekommit inom . En uppgift, som i förhållande till sin volym vållar mycket arbete, innebär de alltfler inomnordiska flyglinjer, som trafikeras av små plan i ett fåtal turer. var omfattningen i trafik med och följande. Tillg.platser Dubbelturer/ vecka Härutöver driver SAS med F27 med 40 platser trafik KöpenhamnJönköping,,och . En stor förenkling och besparing skulle vinnas om de angivna förbindelserna tullbehandlades gemensamt i , antingen genom köpta tjänster från danska tullmyndigheter eller av i placerad mindre, svensk tullenhet. På samma sätt kunde passvisering ordnas. Vissa anordningar finge sannolikt vidtas på lämplig gate i . Motsvarande system kunde vidtas i . 1 1988/89. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om rationalisering av tullbehandling och passvisering. 1988/89 Sk663
mot · GC02Sk665 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk665 av m.fl. (c, fp) Alkoholbeskattningen m.m. Prispolitiken på alkohol har visat sig ha effekt såväl på den totala alkoholkonsumtionen som på konsumtionen hos de etablerade missbrukarna och hos de utpräglade riskgrupperna. Priset är den viktigaste faktorn när det gäller att uppfylla det s.k. WHO-målet att minska den totala alkoholkonsumtionen med fram . I budgetpropositionen säger regeringen att en aktiv prispolitik ska fortsätta. Det innebär att alkoholdryckerna ska beskattas på ett sådant sätt att de kontinuerligt blir relativt dyrare än annan konsumtion. Ska konsumtionen kunna minska fram , krävs enligt de undersökningar om priselasticitet som redovisats, en genomsnittlig relativ prishöjning på alkohol som är 3-4 procenenheter högre än för andra varor och tjänster. har redovisat att , , har beredskap att publicera ett levnadskostnadsindex som inte innehåller alkoholpriser. Regeringen bör enträget uppmana arbetsmarknadens parter att använda detta index och avstå från att i avtalsförhandlingar söka kompensation för prishöjningarna på alkoholdrycker. Regeringen bör också utarbeta ett förslag till ändrad beskattning som innebär att fastställer riktlinjer för alkoholbeskattningen. Därefter bör uppdra åt regeringen att fastställa den närmare utformningen och tidpunkterna då förändringar skall träda i kraft. Därigenom kan man förhindra att alkoholpriserna blir eftersläpande på grund av att riksdagsbehandling inte kan ske tillräckligt snabbt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar av formerna för alkoholbeskattningen samt nivån på erforderliga prishöjningar för att minska den totala alkoholkonsumtionen med fram . () ()
mot · GC02Sk666 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk666 av () Hundskatteregistren Enligt bestämmelser i lagen om hundskatt (1923:116) är kommunerna skyldiga att föra register över hundarna i kommunen. Skatt skall enligt denna lag erläggas till kommunen för varje hund som omfattas av skatteplikten. Undantagna är bl.a. hundar som samerna använder för renskötseln och hundar som tillhör staten och som används inom försvarsmakten eller polisväsendet. Den skattskyldige skall skriftligen anmäla innehavet av hund till de kommunala uppbördsmyndigheterna (5 § lagen om hundskatt). Över de anmälda hundarna skall ett register föras, hundskatteregistret (7 §). En av anledningarna till lagen 1923 var att man ville kunna vidta åtgärder för den händelse att vattuskräck (rabies) skulle sprida sig till . fick kommunerna sin nuvarande rätt att själva bestämma skattens storlek och differentiera skatten. Därmed har hundskattemedlens användning också blivit en ren angelägenhet. Användandet av hundskatten varierar en hel del från kommun till kommun. En tanke har varit att med hjälp av hundskatten lämna bidrag till djursjukvården. Alla kommuner lämnar dock inte ett sådant bidrag. Det finns kommuner som har beslutat att ej ta ut någon hundskatt. De har funnit det vara mera arbete med att inkassera hundskatten än vad som denna betingar. Hundskattens storlek kan naturligtvis variera. Dessa kommuner som har slopat hundskatten anser att det vore befogat att slippa från skyldigheten att hålla aktuellt hundregister. Jag föreslår att uppdrar åt regeringen att utreda förutsättningarna för att befria kommunerna från att föra hundregister. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om förutsättningarna för ett slopande av hundregisterskyldigheten för kommunerna.
mot · GC02Sk667 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk667 av () Skattestimulans till elbilar Luftföroreningarna från bilar är ett allvarligt miljöproblem. har fattat en rad beslut för att komma till rätta med detta problem. Beslutet om obligatorisk avancerad avgasrening för personbilar från är det mest långtgående. Tack var de skatterabatter som infördes på moderat initiativ är 350 000 bilar redan försedda med katalysatorer. Dessa bilar svarar för av trafiken och bidrar till en bättre miljö. har genomfört test på bilar med avgasrening med en genomsnittlig körsträcka på 2 . Utsläpp av kväveoxider från de testade bilarna ligger på hälften av fastställda gränsvärden. Långtidstest har visat att även efter körsträckor innehålls fastställda gränsvärden. har i sina tidigare prognoser haft en mer pessimistisk bedömning av effekten av de nya avgasreningskraven än vad som i verkligheten tydligen kan uppnås. De senaste 10 årens trafikökning ligger på i genomsnitt med en större ökning , sannolikt beroende på goda konjunkturer m m. gjorde en prognos över personbilarna och räknade med en trafikökning 1985 - 2010 på eller . Om detta alternativ realiseras beräknas kväveoxidutsläppen från personbilar ha minskat års nivå och . Detta leder till mycket kraftiga miljöförbättringar. Även om trafikökningen skulle bli så hög som 19852010, vilket är en orealistiskt hög siffra för , minskar utsläppen kraftigt. För kväveoxider med och . För kolväten och koloxid är minskningen större. De utsläpp som kvarstår uppkommer framför allt vid tätortskörning med många stopp. I tätorter kan en jämnare miljövänligare trafik åstadkommas med kringfartsleder och eventuellt med trängselavgifter i stadsskärnorna. En utveckling mot den ideala bilen i tätortstrafik tycks ha inletts. Vid 1988 presenterade ABB (Asea ) sitt högenergibatteri med natriumsvavel. Tyska standardbilar har provkörts med dessa batterier och uppnått en räckvidd av vid och vid . Motoreffekten var ca 40 hk. Driftkostnaden är avsevärt lägre än vid bensindrift. En bensinbil måste komma ner i en bensinförbrukning på ca 0,25 l/mil för att motsvara elbilens driftkostnader vid gällande svenska priser på elström och bensin. Introduktionen av elbilen kommer sannolikt att ta . Den erbjuder dock så uppenbara miljövinster, framför allt i tätortstrafik, att en skattestimulans är välmotiverad. Den skulle kunna åstadkommas genom att elbilarna endast påfördes fordonsskatt. Om elbilarna kan laddas med el från vattenkraft och kärnkraft bidrar de också till att minska koldioxidutsläppen. Elbilen erbjuder en unik möjlighet att ytterligare minska luftföroreningarna i våra tätorter. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattestimulanser till elbilar. 1988/89 Sk667
mot · GC02Sk668 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk668 av och (båda m) Tullskyddet för trädgårdsprodukter, m.m. Från den yrkesmässiga trädgårdsodlingens sida har framhållits att en väsentlig orsak till näringens ogynnsamma utveckling står att finna i tullskyddets konstruktion. Detta har inte utgjort ett reellt hinder för att exempelvis lågprispartier från statshandelsländer eller prispressade överskottspartier från kunnat komma in och störa en balanserad marknadssituaion i vårt land. Från trädgårdsodlingens sida har som förbättringar begärts dels omskrivningar av vikttullar till motsvarande värdetullar, dels att vissa värdetullar kombineras med minivikttullar för att förhindra en alltför orimlig lågprisimport. Behovet av dessa tulljusteringar kvarstår och vi hemställer att uppdrar åt regeringen att följa importutvecklingen för trädgårdsnäringens huvudkulturer i avsikt att närmare klargöra behovet framöver av justeringar. Det är också angeläget att ställa krav på att det tullskydd som länder i vår omvärld omger sig med, inte är starkare än det svenska gränsskyddet. Om så vore fallet skulle svenska producenter av trädgårdsprodukter, krukväxter samt vissa prydnadsväxter kunna skapa vissa exportmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska tullskyddets utformning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att importutvecklingen följs noggrant för trädgårdsnäringens huvudkulturer, 3. att hos regeringen begär förslag om åtgärder syftande till förbättrade exportmöjligheter för svensk trädgårdsnäring.
mot · GC02Sk669 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk669 av m.fl. (c, fp) Den skattefria alkoholförsäljningen i internationell trafik rekommendation om att minska konsumtionen av alkohol med fram är en kraftig markering från ett betydelsefullt hälsoorgan på den internationella arenan om betydelsen av en aktiv alkoholpolitik nationellt. I flera internationella rapporter nämns de nordiska länderna som intressanta förebilder på hur man kan hålla alkoholkonsumtionen på en nivå som begränsar skadorna. I detta sammanhang är det dock nödvändigt understryka att de 300 000 -500 000 människor i vårt land som har för stor alkoholkonsumtion och på olika sätt drabbas av direkta eller indirekta alkoholskador är en allt för stor grupp i ett samhälle med en hög social ambitionsnivå. Därför finns det skäl att ytterligare gå vidare för att strama åt tillflödet av alkohol. 1 den internationella samfärdseln har den skattefria alkoholen kommit att bli ett konkurrensmedel. Den har också blivit en del av finansieringen av de trafikföretag som finns såväl till sjöss som i luften. Man kan också ifrågasätta med vilken rätt resenärer skall ha rätt att köpa alkohol och vissa andra varor än de som inte reser. Flygsäkerheten har också diskuterats genom de stora volymer alkohol som transporteras i flygkabinerna. Dessutom föreligger ett icke föraktligt skattebortfall under förutsättning att resenärerna skulle köpa samma volym alkohol i sina respektive hemländer. Beräkningar gjorda i tyder på att skattebortfallet är ca 1 miljard. Genom den harmonisering som sker i förhållande till EG bör också den här frågan övervägas ur alkoholpolitisk synpunkt. Det kan antas att många alkoholpositiva krafter vill bevara möjligheten till en billig alkohol, dock utan att bära de alkoholskadekonsekvenser som uppstår i detta sammanhang. bör därför omgående såväl i som i förhållande till EG aktualisera frågan om att avveckla den skattefria alkoholen. Gör och EG detta vägval kommer resultatet att bli ett viktigt steg mot det mål som satt upp och som också fastställt. Med anledning av vad som här anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot skattefri alkoholförsäljning i internationell trafik. () () 1988/89 Sk669
mot · GC02Sk670 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk670 av och i (båda c) har allt fler röster höjts, inte minst i , för att reformera beskattningen av alkoholdrycker. Systemet med ett sätt att beskatta spritdrycker, ett annat att beskatta vin och ett tredje att beskatta öl har skapat flera oönskade effekter. Bland spritdryckerna har de med låg alkoholhalt kommit att bära en oproportionerligt hög skatt. Inom vinsegmentet drabbas s k kvalitetsviner, som rimligen inte bidrar till alkoholproblem, av hög skatt genom procentavgiften. får enkla viner en förhållandevis låg skatt, särskilt i jämförelse med starköl. Vidare har systemet att beskatta vin resulterat i uppkomsten av produkter, som kan liknas vid skatteplanering från producentens och detaljhandelns sida. Det förnämsta exemplet är vindrinken , som är ett förskuret vin, dvs med tillsatt ren alkohol, för att ligga så nära den övre alkoholgränsen för lättvin som möjligt. Skatteinstrumentet skall bl a användas till att ge konsumenterna incitament att välja svagare drycker. En medveten prisdifferentiering till förmån för de svagare dryckerna framstår (därför) som alkoholpolitiskt välgrundad framhöll statsrådet i proposition 1976/77:108, som antogs av och bl a ledde till Lagen om dryckesskatt. har skatteinstrumentet i första hand använts för att minska konsumtionen av alkoholdrycker, oavsett starka eller svaga. Endast i undantagsfall har ändringarna i Lagen om dryckesskatt grundats på ambitionen att förändra dryckesmönstret enligt intentioner. Under åtskilliga år har haft att ta ställning till motioner med krav på reformering av dryckesskatten. Kraven har avvisats av skatteutskottet, stundom under hänvisning till att det i pågår studier av hur en annorlunda beskattning skall se ut. Ett flertal förslag till hur en alkoholbeskattning, med utgångspunkt i dryckernas alkoholhalt, kan se ut har presenterats för såväl enskilda riksdagsledamöter som skatteutskottet och regeringen. Den långa erfarenhet av alkoholbeskattning som finns inom kompletterad med den störtflod av förslag som presenterats , och den allt starkare opinionen för en reform av dryckesbeskattningen, bör rimligen innebära att regeringen nu är väl att föreslå en ny lag om dryckesskatt med alkoholhalten som avgörande för skatteuttaget. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om ny lag om dryckesskatt med alkoholhalten i dryckerna som avgörande för skatteunderlaget. () () 1988/89 Sk670
mot · GC02Sk671 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk671 av och (båda mp) Skatt på radioaktivt utsläpp Radioaktiva utsläpp skall också beskattas Kärnkraftsindustrin gör kontinuerliga utsläpp av radioaktivt material. Enligt de officiella rapporterna håller man sig inom de gränser som myndigheterna satt upp. de gröna har i en partimotion om miljölagstiftningen hävdat principen att alla skadliga utsläpp skall beskattas upp till en gräns som är satt av myndigheten. Om denna gräns överskrids skall samhället träda in med sanktioner för att driften skall läggas om i miljövänlig riktning. Är detta inte möjligt måste verksamheten upphöra. Det finns ingen rimlig anledning till att principen om att betala för miljöfientliga utsläpp inte också skulle vara giltig för kärnkraftsindustrin. Enligt statens strålskyddsinstituts rapport 8820 var de totala aktivitetsutsläppen från svensk kärnenergi-verksamhet ungefär 1450* . Vi föreslår en tariff av per rapporterat utsläpp om en miljon becquerel. Beräkningen av skatten skall grundas på de officiella rapporterna från . Den totala skatten kan väntas uppgå till . Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att införa en utsläppsskatt om en krona per miljon bequerel aktivitetsutsläpp, 2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att verkställa uppbörd av skatt enligt vad i motionen anförs.
mot · GC02Sk672 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk672 av m.fl. (m) Den skattefria försäljningen på flygplatser, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T706 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag beträffande ankomsttax-free-försäljning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s.k. frizon vid . () () Tom () () Per Stenmarck (m)