ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02K249 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K249 av och (båda mp) Rösträtten för invandrare de grönas inställning är att där människan bor, arbetar, fostrar sina barn skall hon också ha rätt att påverka samhället. Utlänningar i - dvs. en person som inte är svensk medborgare - har allmänt sett samma rättigheter i vårt land som svenska medborgare. Detta innebär att en utlänning alltid är skyldig att rätta sig efter gällande lagar och förordningar. På några punkter har emellertid utlänningar inte samma rätt och skydd som en svensk medborgare. Han eller hon får åsiktsregistreras, utvisas ur landet och kan dessutom drabbas av s.k. kommunarrest. Dessutom har utlänning inte rätt att delta i riksdagsval - oavsett hur länge han eller hon bott och verkat i . Denna inskränkning innebär att människor hålls utanför en demokratisk rättighet som den parlamentariska demokratin bygger på. de gröna motsätter sig detta. En utlänning upphör att, juridiskt sett, vara utlänning när han eller hon blir svensk medborgare. Detta sker ofta genom s.k. naturalisation sedan man bott i landet och inte begått några brott. de gröna kräver att alla som vistats i landet skall ha laglig rätt att bli svensk medborgare om han eller hon så önskar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att utlänningar skall ges rösträtt till riksdagsval vistelse i oavsett svenskt medborgarskap, [att beslutar att utlänning som vistats i landet skall ges laglig rätt att bli svensk medborgare.1] () () ' 1988/89 :Sf546
mot · GC02K250 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:K250 av m.fl. (mp) Grundlagsskydd för nationalparker Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo970 hemställs att beslutar att skyddet för nationalparkerna skall grundlagfästas. () ()
mot · GC02K251 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:K251 av m.fl. (m) Rätt för invandrare att delta i riksdagsval Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf547 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett villkor för rösträtt och valbarhet till skall vara svenskt medborgarskap. () () () Per Stenmarck (m) () () () () () () ()
mot · GC02K301 · 1989-01-11 00:00:00 — av och (båda fp) Studiebesök vid EG för utskott 1988/89 K301-306 Inom endast skall EG:s inre marknad vara förverkligad. Det fördjupade samarbetet inom EG påverkar allt fler områden även av det svenska samhället. har i sin behandling av EG-frågan uttalat sig för ett så nära samarbete som möjligt med EG på alla områden utom utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen har tillsatt en särskild EG-enhet inom som samordnar de olika sakdepartementens EG-arbete. Myndigheter och verk har föreskrivits att beakta EG-aspekten i sitt arbete. Statliga utredningar skall redovisa EG:s initiativ på motsvarande områden och där så är lämpligt ta hänsyn till dessa i de förslag de framlägger. I detta läge är det av största vikt att ledamöter hålls närmare informerade än om formerna för och innehållet i EG:s arbete och de nya initiativ som kontinuerligt läggs fram för att fördjupa samarbetet mellan . De fyra stora riksdagspartierna enades om målsättningen att uppnå ett så nära samarbete med EG att varken svenska medborgare eller svenska företag skall utsättas för diskriminering då EG:s inre marknad blir verklighet. Detta är en förutsättning för att vårt EG-samarbete skall kunna ges den parlamentariska och politiska förankring, som är nödvändig för att den skall kunna bli trovärdig i hela det svenska samhället. Tyvärr har de politiska partierna inte beretts plats i regeringens EG-råd, vilket vi anser vore önskvärt med hänsyn till frågans stora betydelse och nödvändigheten att ge EG-samarbetet bredare förankring i det svenska samhället. Desto viktigare anser vi det därför vara att berörda utskott i , ges tillfälle att nära studera EG:s arbetsformer och aktuella initiativ på det egna ämnesområdet. Det bör ske genom besök på berörda EG-organ, dvs. , ministerrådets kansli, EG-parlamentet och EGdomstolen. Enligt vår mening är detta en förutsättning för ett framgångsrikt parlamentariskt förankrat EG-samarbete. Med hänsyn till den starkt ökade takten i EG-samarbetet inför den inre marknadens fullbordan, bör de första besöken äga rum . bör därför anslå särskilda medel för regelbundna studiebesök vid EG med början 1989 för samtliga riksdagsutskott, utom försvarsutskottet. 1 1988/89. Med stöd av det anförda yrkar vi att beslutar att särskilda medel skall anslås för utskottsbesök vid EG och uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att närmare bereda frågan. () ()
mot · GC02K302 · 1989-01-11 00:00:00 — 1988/89 :K302 Vid högtidliga öppnande prydes plenisalen av flagga. Men så snart högtiden är över försvinner flaggan därifrån. Det är mycket glädjande att riksvapnet numera förgyller kammaren, men varför finns inte landets flagga i parlamentet? Jag har haft förmånen att få besöka ett antal andra länder och deras parlament. I varje land tronar rikets flagga i plenisalen och det förefaller som att människorna där är stolta över sitt lands symbol. Är inte vi svenskar stolta över flagga, som symboliserar demokrati, åsiktsfrihet m.m.? Självfallet bör flaggan hänga i plenisalen pågår. Låt oss valda ombud för folk få se vår blå-gula landssymbol i parlamentet, till glädje både för oss och för alla gäster som gör besök i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att låta flagga pryda plenisalen och eventuellt andra lämpliga lokaler i riksdagshusen under hela .
mot · GC02K303 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89: K303 av () Tillträdet till sammanträden är-självfallet-offentliga (2 kap 4 § riksdagsordningen). Av offentlighetsprincipen följer att allmänheten skall ha fritt tillträde till den lokal där sammanträdet pågår. Jfr 5 kap 1 § med kommentar härtill av s 95 och 2 kap 28 § kommunallagen med kommentar härtill av Kaijser och Riberdahl, 1983, s 412. Inför ett utländskt besök av företog polisen den dagen omfattande avspärrningar av riksdagsbyggnaderna, åtgärder helt främmande för våra förhållanden. Allmänheten betogs härigenom möjligheten att fritt besöka . Även för ledamöter av innebar avspärrningarna olägenheter. Inne i hade för övrigt vidtagits anordningar som inskränkte ledamöternas frihet att röra sig obehindrat. Avspärrningarna har följaktligen stått i strid med den oförytterliga offentlighetsprincipen (Holmberg-Stjernquist, Grundlagarna s 611) och även eljest varit oförenliga med vår hävdvunna inställning till öppenhet. En liknande händelse får sålunda icke inträffa under några som helst förhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar, att allmänhetens rätt att besöka för att bevista kammarens sammanträden eller eljest icke får inskränkas genom avspärrningar av .
mot · GC02K304 · 1989-01-18 00:00:00 — 1988/89 :K304 av och (båda s) Presentationen i av budgetpropositionen Talmannen har på flera sätt demonstrerat sin målsättning att göra till centrum för den politiska debatt som förs. Denna målsättning är värd allt stöd och har redan visat sig lyckosam. Exempel på detta är de särskilda debatter som genomförts och behandlat specialområden. Också detta att statsråd kommer till för att ge sin syn på aktuella politiska områden är ett sådant positivt exempel. Det finns flera tillfällen då skulle demonstrera sin auktoritet som parlamentariskt centrum. Det är vid budgetpropositionens avlämnande. Som det är nu överlämnas symboliskt dessa aktstycken till talmannen. Därefter håller finansministern och biträdande finansministern presskonferenser. och kammarsalen håller ingen presentation i dessa viktiga frågor. är dessutom publiceringen klar och då åsidosätts ledamöterna av ännu mera. Det borde kunna gå att ändra på denna ordning. När är samlad och ledamöterna finns på sina platser kunde ett något längre program genomföras. Finansministern kunde eller en kvart ge sin syn på det väsentligaste i finansplan och budgetproposition. Därefter kunde de partier som står utanför regeringen lämna sina första kommentarer på finansplanen och budgeten. Genom ett sådant förfarande kommer de viktigaste åsikterna om dessa förslag som tillsammans med de efterföljande motionerna blir ett viktigt underlag för utskott och kammare under . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att uttalar sig för sådana former för överlämnandet av budgetpropositionen till som anges i motionen.
mot · GC02K305 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:K305 av och (båda s) Riksdagsresor till olika delar av landet Direkt efter avslutning föregående år reste hela på länsstyrelses inbjudan till . Någon liknande resa har inte genomfört . Därför blev den också en stor framgång för såväl värdar som gäster. Riksdagsledamöterna och tjänstemännen fick en ingående information om länets olika problem och utvecklingsmöjligheter. Bilden av länet blev också ljus även om man inte skall underskatta de svårigheter som finns. Men intrycken hos de gästande blev att det finns mycket av skaparkraft och idérikedom när det gäller att förändra näringslivet till ny teknik och breddning av branschstrukturen. Flera framgångsrika företag utvecklas nu med stöd av inte minst samt de regionala och lokala samhällsorganen. Det är ytterst värdefullt att på detta sätt kommer ut och får en inblick i de frågor som kanske också varit uppe och behandlats i . Det ger dessutom värdefulla inblickar i skilda frågor som kan komma upp till behandling senare i . För den besökta regionen är det inte heller oväsentligt att få konkret sammanträffande med . är en parlamentarisk demokrati och dess riksnivå behöver finnas ute i landet. Flera verksamma företrädare för samhälle och företagsamhet har allt intresse av att känna stöd och direkta hjälp i sina ambitioner att utveckla sina bygder. Naturligtvis är det också värdefullt för själv att på detta sätt vara ute och skapa sådan information. skall också manifestera sig som den främsta representanten för hela landet och genom att på detta sätt resa ut hävdar vi denna förutsättning. Av denna anledning och inte minst som en erfarenhet från Norrbottenresan vill undertecknade motionärer föreslå att varje mandatperiod låter genomföra en resa. Lämpligt är att indela landet i tre eller fyra regioner för att genomföra resorna. Då kan man av exempelvis fyra mandatperioder ha besökt hela landet och då kan man börja om besöket i den första regionen o.s.v. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att låter utreda frågan om riksdagsresor till olika delar av landet. () ()
mot · GC02K306 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89: K306 av och (båda vpk) riksdags firande av den firas under pompa och ståt i tvåhundraårsjubileet av den . Minneshögtidligheter kommer också att äga rum i många andra länder. Den var en avgörande vändpunkt i mänsklighetens historia. Här ställdes skarpare än någonsin frihetens, demokratins och folksuveränitetens principer i centrum för de samhälleliga konflikterna och debatterna. Här uttrycktes de mänskliga rättigheternas principer i den deklaration som antogs av ständerförsamlingen : Människor föds och förblir fria och jämlika till sina rättigheter. Den genomgick många och motstridande faser i sin utveckling. Dess utveckling och idéer är alltjämt föremål för häftig debatt inte bara på vetenskapligt håll. Både liberalism och socialism hämtar delar ur sitt idéarv ur den . Det är knappast någon tillfällighet att den hundraårsjubilerande andra socialistinternationalen bildades just till hundraårsdagen av den . Den och dess idéer har utövat stor påverkan på utvecklingen i många länder, däribland vårt eget. Det finns därför all anledning för riksdag att i lämplig form högtidlighålla tvåhundraårsminnet. Eftersom på årsdagen har sommarlov föreslår vi att en minneshögtidlighet i stället arrangeras i samband med avslutande . Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar genomföra en minneshögtidlighet med anledning av den tvåhundraårsjubileum. (vpk) (vpk) gotab 16662, Slockholm 1989
mot · GC02K307 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K307 av och (båda s) Mot. Ändrad placering av riksdagsledamöterna i 1988/89 Mångå utländska besökare av vår riksdag förundras ofta över att ledamöterna i den svenska sitter länsvis och inte partigruppsvis. Den nuvarande placeringen av ledamöterna ger en fin bild av hur vårt demokratiska land är uppbyggt. Med andra ord: det är mer som förenar oss än skiljer oss åt. oberoende av partipolitiska åsikter, när det gäller som nation. Vi anser att det finns ytterligare möjligheter att göra denna markering och lämpligt vore då att även slopa den nuvarande länsuppdelningen av ledamöterna och i stället placera ledamöterna efter riksdagsår. Den med riksdagsår äldste ledamoten på plats ett och den i sist inkomne ledamoten på plats 349. Därmed skulle vi få ett parlament som gör skäl för namnet Riksdag. En riksdag som inte är delad på grund av regionalpolitisk! Därmed är inte sagt annat än att varje ledamot även i fortsättningen har såväl rätt som skyldighet att bevaka sin regions intresse. Organisatoriskt finns för fördelar att vinna med vårt förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar om en ny placeringsordning av ledamöterna i enligt vad som förordats i motionen. () () 1 1988/89. Rättelse: S. 1 rad 4 Står: riksgäldsledamöterna till: riksdagsledamöterna
mot · GC02K309 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: K309 Inför varje års allmänna motionsperiod grips av feber. Såväl partiernas alternativa förslag till regeringens budget i alla dess delar som de enskilda ledamöternas förslag till skall arbetas fram . Inte minst det alternativa budgetarbetet är utomordentligt arbetskrävande. Ledamöter och kanslier skulle ges en rimligare arbetssituation om enbart motioner med ekonomiska konsekvenser i anledning av budgeten fick läggas efter avlämnandet av budgetpropositionen. En andra motionsperiod för enskilda ledamöters motioner kunde sedan förläggas exempelvis . Eftersom behandlingen av vissa motioner skjuts över frän ett riksdagsår till ett annat och även ofta inom sessionen förskjuts avsevärt i tiden behandlingsmässigt kan en sådan uppläggning inte vara till nackdel för det administrativa arbetet. Det kan också tänkas att antalet interpellationer därigenom kunde minska, då ju interpellationsinstrumentet sett över året ofta är ledamotens enda återstående möjlighet att ta upp en viktig fråga. Med hänvisning till vad i motionen framförts hemställs att beslutar om en omläggning av arbetsrutinerna i i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GC02K310 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:K310 Under har jag begärt att riksvapnet och den svenska flaggan alltid skall finnas i plenisalen. 1 ett avseende har jag fått min önskan uppfylld. Vi kan nu glädjas åt det ståtliga riksvapnet på frontväggen i kammaren. Tyvärr gäller inte detta den svenska flaggan. De flesta parlament i världen pryder sin plenisal och andra utrymmen med nationssymboler, särskilt nationens flagga. har ett mycket gammalt statsskick med stolta och vackra symboler, både riksvapnet och flaggan förknippas såväl med vårt statsskick och vår historia som vår urgamla frihet. Att nu riksvapnet finns i plenisalen känns för oss ledamöter och för varje besökare rätt och naturligt. Lika naturligt som att riksvapnet alltid finns i plenisalen är det dock att flagga under sessionstid finns där. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att förutom riksvapnet flagga skall ha ständig plats i plenisal.
mot · GC02K311 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/8 :K311 av och Hans Leghammar (m,mp) Sanningsförsäkran vid utskottsutfrågningar kan riksdagsutskotten anordna offentliga utskottsutfrågningar. Metoden att inhämta upplysningar genom att utfråga särskilt inbjudna personer har dock praktiserats tidigare, även om utfrågningarna då har skett bakom lyckta dörrar. Det är självfallet av största vikt att de informationer som lämnas till utskotten är korrekta. De ligger ofta till grund för viktiga beslut. Något krav på att de personer som framträder inför utskotten skall tala sanning finns emellertid inte. Det är sålunda möjligt att lämna felaktiga eller vilseledande uppgifter liksom att förtiga viktig information utan att detta går att åtgärda juridiskt. Detta är otillfredsställande. Det innebär att kraven på sanningsenlighet är större förden som vittnar i t.ex. ett enkelt trafikmål än för den som hörs av ett riksdagsutskott. har allmänhetens intresse ökat för de utfrågningar offentliga eller bakom lyckta dörrar - som anordnas av riksdagsutskotten. I samband därmed har bl.a. frågan rests om inte någon form av sanningsförsäkran borde lämnas av dem som företräder inför utskotten för att lämna upplysningar. Frånvaron av regler om sanningsförsäkran i samband med utskottsutfrågning beror förmodligen på att sådana förekom mycket sparsamt för arbetet med nu gällande regeringsform och riksdagsordning. Situationen är emellertid en annan. Så har t.ex. granskningen av regeringen vuxit i omfattning och blivit mer inträngande. Det finns starka skäl att införa någon form av sanningsförsäkran för dem som utfrågas av riksdagsutskotten. Frågan bör därför utredas i syfte att skyndsamt införa en ordning med sanningsförsäkran för utskottsutfrågningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan om sanningsförsäkran för dem som lämnar upplysningar till riksdagsutskott skyndsamt utreds i syfte att framlägga lagförslag om sådan försäkran. Hans Leghammar (mp)
mot · GC02K313 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:K313 Ett särskilt miljöutskott i hör till de mest arbetsbelastade riksdagsutskotten. Ett huvudskäl till detta är att antalet viktiga miljöfrågor vuxit mycket starkt . Det stora utrymme som miljöfrågorna måste få framöver i svensk politik, liksom deras växande internationella betydelse, talar enligt min mening för en översyn av nuvarande utskottsindelning. Mitt förslag är att miljöfrågorna bryts ut från jordbruksutskottet och handläggs av ett särskilt och nyinrättat miljöutskott. Dit skulle ev. också vissa miljöärenden som handläggs i andra utskott kunna föras. Jordbruksfrågorna kan då antingen, som . ligga kvar i ett särskilt jordbruksutskott, eller ev. föras över till något annan utskott. Utan tvivel finns viktiga samband mellan jordbruksfrågor och miljöfrågor. Men lika viktiga samband finns mellan miljöfrågor och trafik, miljöfrågor och bostadsfrågor etc. Alla dessa kan också, i vissa situationer, komma i konflikt med miljöintressen. När miljöfrågorna blir alltmer väsentliga får inte traditionella utskottsindelning bli ett hinder för en mer rationell och ändamålsenlig handläggning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar förändra sin utskottsorganisation så att miljöfrågorna hädanefter handläggs av ett särskilt miljöutskott.
mot · GC02K314 · 1989-01-20 00:00:00 — av m.fl. (mp) Motionsförfarandet i Sprid ut motionstiden! Det har framförts önskemål om att Riksdag skall bli landets politiska centrum. Arbete bedrivs på detta område och med alla goda krafter kommer det säkert att lyckas. Det finns dock ett allvarligt hinder för detta och det är att riksdagsmännens egna initiativrätt inskränks under den allmänna motionstiden. Om något glöms eller inte hinns med får riksdagsmannen lugnt vänta . I ett modernt samhälle i ständig förvandling är denna ordning inte rimlig. Vid den tid då dagens system infördes var det säkert berättigat. Det vore vida bättre om riksdagsmännens initiativrätt utsträcks till hela den tid då riksmötena pågår. Med hänvisning till det anförda hemställs att det inom utreds vilka förutsättningar som det finns för att riksdagsmännens egna initiativ- och motionsrätt utsträcks till hela den tid då riksmötena pågår. Hans Leghammar (mp) ()
mot · GC02K317 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K317 av m.fl. (mp) Antalet ledamöter i utskott Antalet ledamöter i utskotten har, efter överenskommelse i , utökats. Syftet var att de gröna skulle bli representerade i samtliga utskott. Det är mycket positivt att en majoritet i anser att det är demokratiskt nödvändigt att samtliga riksdagspartier finns representerade i utskotten. kan detta synsätt medföra vissa problem . Skulle flera partier bli representerade i , så skulle dagens lösningsmodell innebära, att utskotten skulle utökas med ytterligare ledamöter. Utskotten blir då otympligt stora. har en egen uppfattning om hur ett rimligt och rättvist system för fördelning av utskottsplatser kan utformas. Vi anser att utskottsplatserna bör fördelas så, att varje parti, som vunnit inträde i , skall vara försäkrat att få en utskottsplats i varje utskott. De därefter återstående platserna fördelas proportionellt på så sätt som föreskrives i kap 7 § 4 i riksdagsordningen. Skulle något parti avstå från någon av de icke proportionellt fördelade platserna, tillfaller platsen den partigrupp som står näst i tur med hänsyn till jämförelsetal. Denna metod medför att utskottsplatserna inte strikt speglar partiernas röstetal i och att sålunda det förslag som vunnit majoritet i utskottet kan få minoritet i kammarens votering. Detta måste dock betraktas som en mindre olägenhet, eftersom utskottet trots allt endast är ett beredande organ och att man måste begära att utskotten behandlar alla förslag med samma omsorg vare sig de kommer från regeringen eller . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar tillsätta en parlamentarisk utredning om partiernas representation i utskott, som skall framlägga förslag härom till nästa . () Mot. () () () Hans Leghammar (mp) gotmb 16472, 1989
mot · GC02K318 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:K318 av och Hans Nyhage (båda m) Ersättning till 1988/89 K318-329 beslöt att mot bakgrund av af Forselles insatser för vid ombyggnadsarbeten och med hänsyn till af Forselles nuvarande situation tillerkänna honom ett belopp ex om . med upphörande (den månad då af Forselles uppnår ). På detta sätt har af Forselles erhållit någon ersättning för det betydande inkomstbortfall tvisten med vållat honom. Dessa förluster påverkar naturligtvis även af Forselles ekonomiska situation efter uppnådda . Det är därför rimligt att han av förvaltningsstyrelsen tillerkänns ett belopp fr.o.m. . Därutöver bör han - mot bakgrund av vad som i ärendet förekommit - tillerkännas ett engångsbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att åt förvaltningsstyrelsen uppdrar att besluta om ersättning åt i enlighet med vad som anförts i motionen. () Hans Nyhage (m) 1 1988/89.
mot · GC02K319 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :K319 av och (båda s) Ökade utbildningsmöjligheter för ledamöter Riksdagsledamot kan beviljas stipendium för utrikes studieresa som bedöms vara av värde för fullgörande av uppdraget. Det vederbörande studerar skall ha anknytning till arbetet som riksdagsledamot eller avse sådana förhållanden som en ledamot har anledning ägna särskilt intresse. Denna möjlighet att få bedriva studier utomlands är av stort värde för den enskilde ledamoten och som följd därav också både uppskattad och utnyttjad. ordnar såväl myndigheter som organisationer i konferenser i ämnen och kring teman som är väsentliga för ledamöter. Det torde vara tämligen normalt att en riksdagsledamot deltar i ett flertal sådana arrangemang i syfte att hålla sig å jour med utvecklingen inom område eller med syfte att få nya intryck och impulser av värde för uppdraget i . En begränsning vad gäller möjligheterna att delta utgör de mycket höga konferensavgifterna. uppgår de till och däröver för . Enligt vår mening borde möjligheter öppnas för ledamöter att i ökad utsträckning delta i kurser och konferenser med utbildande och utvecklande syfte. En möjlighet vore att etablera en stipendieordning motsvarande den inledningsvis nämnda. Ett andra alternativ vore att höja beloppet för kostnadsersättning så att däri också kan inrymmas avgifter för den form av kurs- och konferensdeltagande som berörts i motionen. Det bör ankomma på förvaltningsstyrelse att överväga vilken ordning som är att föredra för att uppnå det angivna syftet samt att framlägga förslag i frågan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att framlägga förslag ägnade att öka ledamöternas möjligheter till studier och vidareutbildning.