mot · GC02Fi64 · 1989-05-10 00:00:00 — Målet måste vara att skapa ökad rättvisa genom en utjämning mellan rika och fattiga kommuner som vi slår vakt om den kommunala självstyrelsen. Skatteutjämningen skall bl. a. ta hänsyn till kommunernas skattekraft, åldersfördelning och geografiska förhållanden. de gröna är öppet för diskussioner om hur en bra skatteutjämning skall kunna utformas efter denna inriktning. de gröna säger nej till den föreslagna utvidgningen av den s. k. , då den har karaktären av hastverk som försvårar en långsiktig ekonomisk planering för kommunerna. Den kommunala skatteutjämningen bör utredas i ett sammanhang och med större framförhållning än som sker. 2.12 Rätt att bli dagbarnvårdare åt eget barn de gröna kräver att föräldrar skall ha rätt att bli dagbarnvårdare även åt eget barn. Principen skall vara att förälder som anställs som dagbarnvårdare åt eget barn skall ges samma villkor som en vanlig dagbarnvårdare i familjedaghem: samma grundlön, kostnadsersättning, sociala förmåner inkl. ATP, utbildning etc. Dagbarnvårdare åt eget barn skall, precis som föräldrar som har vanlig familjedaghemsplats, betala daghemsavgift. Allt i enlighet med vår motion under den allmänna motionstiden. 2.13 Investeringsavgift på oprioriterade byggen i storstadsområdena För att minska den ekonomiska överhettningen i storstadsområdena och för att prioritera bostadsbyggande vill de gröna att det tills vidare införs en speciell investeringsavgift på på oprioriterade byggen i storstadsområdena. 2.14 Miljö- och kollektivtrafikavgift i storstadsområdena Den ekonomiska överhettningen är extra besvärande i storstadsområdena. Det är också i dessa områden som de negativa verkningarna av koncentrationspolitiken gjort sig allra mest påminda. Trafikapparaten överbelastas, allt fler grönområden tas i anspråk för bebyggelse, miljön försämras. Inom utreds möjligheten att med en regional drivmedelsskatt låta bilismen betala för sina kostnader. de gröna har också motionerat i i detta ärende. Det är också rimligt att de företag som bedriver verksamhet i storstadsområdena också får vara med och betala för att lösa de trafik- och miljö problem som koncentrationen till dessa områden för med sig. 1988/89 de gröna föreslår därför att en särskild miljö- och kollektivtrafikavgift tas Fi64 ut på företag i storstadsområdena. Den exakta avgränsningen av berörda områden och utformningen av avgiften bör snabbutredas. De medel som flyter in från avgiften skall kunna användas bl. a. för investeringar inom spårburen kollektivtrafik och miljöförbättring (t. ex. sjörestaurering o. Utförandet av investeringarna bör kunna påbörjas när investeringsavgiften för oprioriterat byggande fått effekt och överhettningen på byggarbetsmarknaden i storstadsområdena dämpats. 2.15 Skärpt realisationsvinst- och förmögenhetsbeskattning Beskattning av inkomst av kapital och realisationsvinster bör göras oberoende av beskattningen av arbetsinkomster och vara minst lika hög. de gröna har i en särskild motion till årets riksdag föreslagit höjd skatt på realisationsvinster, i första hand på aktier. I samband med att lånemarknaden avreglerades har som tidigare nämnts utlåningen till konsumtion ökat markant. Hushållens sparkvot är negativ. Många hushåll har betydande svårigheter att klara sin ekonomi på grund av lånebelastningen. För att minska köplusten vill de gröna dämpa utlåningen till konsumtion och göra sparandet attraktivt. Åtgärder som bör övervägas är skärpta kassakvoter för bankerna och regler som medför att kontokorts- och avbetalningshandel görs svårare. Likaså bör den ohöljda och aggressiva reklamen från kreditinstitutens sida dämpas. Regeringens förslag som möjliggör sänkta räntor för allemanssparande bör avvisas då detta skulle motverka ett just nu extra välbehövligt sparande. de gröna kommer i sitt yttrande över inkomstskatteutredningens förslag att föreslå hur allemanssparande! kan ersättas av mer förmånliga regler för allt hushållssparande. 2.17 Myndigheter, miljö- och naturvård Miljövårdens myndighetsorganisationer måste stärkas under en följd av år för att klara nya åtaganden. har myndigheterna för små resurser för att ens klara av de uppgifter de redan har. Därför föreslår de gröna inför nästa budgetår kraftiga resursförstärkningar för , kemikalieinspektionen samt länsstyrelsernas naturvårdsenheter, totalt med 100 milj. kr. Naturvården bör få kraftigt utökade resurser om 200 milj. kr., bl. a. för att pengarna skall räcka till en del inköp av skyddsvärd mark. Vidare vill de gröna satsa på: Bidrag för att installera avgasrening på gamla bilar, 100 milj. kr. Bidrag för radonsanering av hus, 100 milj. kr. Ökade anslag för internationellt miljö- och naturvårdsarbete, 1 000 Ökad forskning inom miljöområdet, 50 milj. kr. Förbättrad miljövårdsinformation, 20 milj. kr. Utbildning och information om ekologiskt byggande. I en särskild motion med anledning av regeringens förslag till övervinstskatt har de gröna föreslagit att intäkterna av denna skatt, totalt , används för köp av urskogar i , för bevarande av regnskogar och till en internationell miljöfond för insatser i bl. 2.18 Miljö- och utsläppsskatter kan företag göra miljöfarliga utsläpp utan kostnader eller andra nackdelar för företaget. Därför finns det i de flesta fall fortfarande inga starka företagsekonomiska drivkrafter för dessa företag att byta till miljövänlig processteknik. Miljöskatter skall införas så snart det är administrativt och tekniskt möjligt för olika typer av utsläpp. Skatter på klor-, svavel- och kväveutsläpp bör prioriteras. Det bör vara möjligt att införa skatter på dessa föroreningar från 1990-01-01. Därefter bör successivt skatter på andra föroreningar införas. Sammanfattning av de ekonomiska konsekvenserna av de grönas förslag I nedanstående tabell sammanfattas de ungefärliga beräknade ekonomiska konsekvenserna av de grönas förslag. Utgångspunkten har varit att åstadkomma en snabb omedelbar åtstramningseffekt som sedan successivt mildras. Det bör påpekas att i angivna inkomster från skattehöjningar ligger en beräknad konsumtionsminskning. Åtgärd Beräknad ekonomisk effekt, Åtgärder som minskar överhettningen: Drivmedels- och kilometerskatter Energiskatter: Olja, /bkm Kol, /ton El, /kWh Övrigt, inkl. minskade rabatter Elskatt läggs om till råvaruskatt Alkhol- o tobaksskatt (fr. ) Miljö- o koll.tr.avg. Beräknad ekonomisk effekt, miljarder kr. Förändringar som mildrar sociala och regionala verkningar -13,3 -0,8 Ökade reseavdrag, glesbygdsstöd, p. g. a. -1,0 Miljöinvesteringar, m. m.: -0,8 Att användas för sänkt inkomstskatt och miljöinvesteringar 1991 12,9 - 7,3 -12,9 Med hänvisning till det i motionen anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambanden mellan den ekonomiska politikens inriktning och en medveten politik för miljö- och resurshushållning, 2. att avslår regeringens förslag att höja mervärdeskatten , 3. att avslår regeringens förslag att avskaffa mjölksubventionerna, 4. att avslår regeringens förslag att räntesatsen på allemanssparkonto i fortsättningen skall beslutas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, 5. att avslår regeringens förslag att höja ATP-avgiften och att sänka folkpensionsavgiften , 6. att beslutar höja skatterna på bensin och flygbränsle samt kilometerskatten på sätt som anges i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att fordonsskatten på bensindrivna fordon bör avskaffas fr. o. m. , att bensinskatten höjs så att inkomsterna för staten blir oförändrade och att särskilda åtgärder vidtas för kompensation av de delar av glesbygden som har en reducerad fordonsskatt, 8. att beslutar höja skatten på olja med per kubikmeter och på kolbränslen med per kubikmeter fr. o. m. 9. att beslutar att höja skatten på el med fr. o. m. 10. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. elskatten omvandlas till en skatt på energiråvaror inkl. vattenkraft Fi64 från 1990-01-01 på sätt som anges i motionen, 11. att beslutar höja skatten på industrigasol, naturgas och fartygsbränsle på sätt som anges i motionen från 1989-07-01, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att energirabatterna för storförbrukare läggs om på sätt som föreslås i motionen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna att miljöavgifter på förorenande utsläpp och avfall införs på sätt som föreslås i motionen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna att förpackningsskatter införs på sätt som föreslås i motionen fr. o. m. 15. att beslutar höja skatten på reklam från 16. att beslutar höja skatten på sprit och tobak samt skatten på vin och öl fr.o. 17. att beslutar införa en investeringsavgift på på oprioriterade byggen i storstadsområdena på sätt som anges i motionen, 18. att som sin mening ger regeringen till känna att en miljö- och kollektivtrafikavgift införs i storstadsområdena från på sätt som anges i motionen, 19. att som sin mening ger regeringen till känna att särskilda åtgärder bör vidtas för att mildra verkningarna i glesbygden av höjda bensinskatter, 20. att beslutar att sänka arbetsgivaravgifterna i sjukvård, handikapp- och äldreomsorg fr. o. m. 21. att beslutar att sänka arbetsgivaravgifterna i , på och i delar av , och fr. o. m. på sätt som anges i motionen, 22. att beslutar att bostadsbidragen ersätts med bastilllägg för barnfamiljer fr. o. m. på sätt som anges i motionen, 23. att som sin mening ger regeringen till känna att föräldrar skall ha rätt att få anställning som dagbarnvårdare för eget barn fr. o. m. på sätt som anges i motionen, 24. att som sin mening ger regeringen till känna att prisökningar på grund av höjning av indirekta skatter på energi, alkohol och tobak enligt denna motion inte skall påverka basbeloppet vid uträkning av pensioner och att pensionstillskottet höjs från 0,48 till 0,5 gånger basbeloppet, 25. att beslutar att pensionstillskott skall utgå även till s. k. undantagandepensionärer, 26. att avslår regeringens förslag om en utökning av den särskilda skatteutjämningsavgiften och ger regeringen till känna att en utredning bör göras om den långsiktiga utformningen av den kommunala skatteutjämningen enligt vad som anförs i motionen, 27. att som sin mening ger regeringen till känna att förslaget till ändrade regler för Allmänna pensionsfondens placeringsbestämmelser skjuts till kommande budgetproposition , 28. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag till ändringar i utsökningsavgifter skjuts till kommande budgetproposition , 29. att som sin mening ger regeringen till känna att kreditmöjligheterna begränsas på sätt som anges i motionen, 30. att som sin mening ger regeringen till känna att en utredning bör göras om möjligheterna att överföra kilometerskatten till en skatt direkt på dieselbränsle, 31. att med anledning av regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om riktlinjer för budgetregleringen, 32. att med anledning av regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om riktlinjer för den ekonomiska politiken. () ()