ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Fö425 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö425 av () Försäkringsskyddet för värnpliktiga Den som fullgör värnpliktstjänstgöring omfattas av den statliga grupplivförsäkringen. gav grupplivförsäkringen den värnpliktiges familj ett reellt och bra skydd. Det betydde att om den värnpliktige skulle förolyckas så var, om barn och hustru saknades, föräldrarna förmånstagare till försäkringen. De erhöll då ett helt grundbelopp, vilket utgjorde . ändrades emellertid lagstiftningen varvid föräldrarna uteslöts såsom förmånstagare. Detta medför att just gruppen ensamstående värnpliktigas föräldrar drabbas extra hårt om en olycka med dödlig utgång inträffar. Fr. o. m. erhåller föräldrarna enbart begravningshjälp med 1/2 basbelopp. motsvarar det c:a . Kostnaderna för en enkel begravning jämte gravvård kostar . Önskas annons, minnesstund efter begravningen och särskilda begravningskläder räcker inte beloppet. Alltså måste dödsboet eller föräldrarna skjuta till pengar för begravning efter dödsfall i statens tjänst p g a en pliktlag. Den värnpliktige kan ha haft lägenhet, företag, skulder och annat som kanske skall avvecklas. Det kostar både pengar och arbete och det i då föräldrarna måste känna det särskilt tungt efter en sons bortgång. Till detta kan läggas att ett dödsbo efter en värnpliktig förmodligen inte tillåts gå i konkurs även om tillgångarna ej skulle räcka till för att täcka skulder och kostnader. Förutom en del begravningskostnader kan föräldrar dessutom behöva skjuta till pengar för att avsluta sonens dödsbo på ett balanserat sätt. De flesta kommuner har sina skolelever försäkrade såväl under skoltid som fritid. Men för de unga män som efter avslutad skolgång är skyldiga att fullgöra värnpliktstjänstgöring finns försäkringar enbart under arbetstid. Olycksfallsförsäkring saknas för fritiden. Det har i olika sammanhang gjorts gällande att de värnpliktigas försäkringsskydd i allt väsentligt motsvarar arbetstagares motsvarande skydd. Emellertid är de värnpliktigas situation inte jämförbar med arbetstagares situation. De värnpliktiga har mycket låg ersättning och lever under sin värnpliktstid med begränsade resurser, vilket gör att de sällan skaffar sig något eget försäkringsskydd. Eftersom värnpliktstjänstgöringen är en skyldighet mot staten så borde också statens skyldighet gentemot den värnpliktige vara att bl.a. tillhandahålla ett fullgott försäkringsskydd. Den begravningshjälp som utgår till en ensamstående värnpliktigs föräldrar är ej tillräcklig. Nivån på beloppet borde justeras uppåt. Vidare borde staten täcka eventuella skulder efter den avlidne som inte täcks av tillgångarna i dödsboet. Dessutom borde staten tillhandahålla olycksfallsförsäkring för alla värnpliktiga också under fritid. Det har aviserats att det skulle påbörjas ett arbete inom för att komplettera de värnpliktigas försäkringsskydd. Emellertid tycks något sådant arbete ej ha påbörjats. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om justeringar i de värnpliktigas ekonomiska skydd i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89 FÖ425
mot · GC02Fö429 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: FÖ429 Den ekonomiska ersättningen till förbandsläkare Det torde finnas anledning att se över de ekonomiska reglerna för förbandsläkare samt tidsåtgången för tjänstgöringen. Som exempel kan nämnas en förbandsläkare anställd vid ett förband med för administrativ tjänst m. m. För detta utgick fast lön. För läkarvård åt anställd, såväl militär som civil personal, som ville konsultera förbandsläkaren, utgick ersättning enligt sjukförsäkringslagen och förbandet. För läkarvård åt värnpliktig fanns särskild taxa för varje besök. Detta debiterades förbandet . Läkarna skulle vara civila med anställning visst antal veckotimmar. De läkare som tillhörde Medicinalkåren kunde få behålla sin militära status. Läkarna skulle bli heltidsanställda eller näst intill för att bättre kunna utnyttjas militärt. I lönen ingick dels administrativa tjänster, dels sjukvård åt värnpliktig personal. hälsokontroller av anställd personal har alltmer övertagits av Statshälsan. Ersättningen till denna utgår på vanligt sätt från förbandet beroende på antalet anställda. Detta medför en minskning av förbandsläkarens arbete. Kvar blev endast speciella läkarundersökningar beträffande viss tjänstbarhet. Förbandsläkaren har möjligheten att själv dela upp sin fastställda tjänstgöringstid. Exempelvis , sedan endast förmiddagar. Utöver detta driver läkaren ofta privat mottagning på orten. Den anställda, militära och civila personalen har fritt läkarval, men kan söka förbandsläkaren enligt bestämmelser om fri läkarvård. Förbandsläkaren är ansluten till . Varje tjänstgöringsdag finns mottagningstid för anställd personal på förbandsläkarmottagningen å förbandet. Detta under den fastställda veckotimmarstiden. På denna mottagning utfärdas enligt sjukförsäkringslagen s. k. läkarvårdsräkning å dels det belopp som skall utgå från riksför säkringsverket enligt speciell fastställd taxa beroende på åtgärdens art, dels Mot. 1988/89 den s. k. patientavgiften f. n. /patient som betalas av FÖ429 förbandet efter av läkaren upprättad räkning som översändes till förbandets kassaavdelning. Företagsläkaren får således: Patientarvode enligt sjukförsäkringslagen (/patient) Arvode av olika storlek beroende på åtgärd enligt försäkringskassetaxan. Således erhåller läkaren för åtgärder ersättning av staten från både förbandet och . Man kan ifrågasätta om ersättningssystemet till läkare vid våra förband motsvarar arbetsinsatsen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättningssystemet till förbandsläkare.
mot · GC02Fö430 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: FÖ430 av och (m, c) Personalavgångarna vid marinen är betydande. Inför 2000-talet står marinen inför ytterligare rekryteringsproblem p. g. a. krympande årskullar. Marinen har expanderat i . Med hänsyn till den konkurrens som råder i detta område om arbetskraften är personalavgångarna betydligt större där än vad som är fallet i . Med beaktande av de stora kostnader som är förknippade med utbildningen av befälspersoner är det uppenbart att ur ekonomisk synpunkt ska marinens utveckling styras mot . strategiska läge talar dessutom för en marin utveckling i detta område. En ökad basering av sjöstridskrafter i bidrar till ökad välbehövlig marin försvarsförmåga i västerhavet. intar en nyckelposition. Ett ökat antal sjöstridskrafter i Karlskronaområdet innebär att marinen på ett effektivt och slagkraftigt sätt kan värna stora delar av vårt lands territorium. Dessutom sker en ökad basering i anslutning till varvet. Det betyder närhet till underhållsservice och ökade möjligheter till kompetent teknikutveckling. Den för marinen negativa personalomsättningen företrädesvis i talar också för att bör bli ett marint utbildningscentrum. Förekomsten av befintlig marin utbildning, en ökad basering av sjöstridskrafter, befintliga företag som är inriktade på marin försvarsproduktion samt tillkomsten av högskolan /utgör tillsammans betydelsefulla skäl för en uppbyggnad av ett marint utbildningscentrum i . Den positiva utveckling som skett i på det här området när det gäller arméns utbildning är ytterligare belägg för att koncentrera marinens utbildningsresurser till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den utvecklingen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att upprätta ett marint utbildningscentrum i . () () 1988/89 FÖ430
mot · GC02Fö433 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö433 av () Värnpliktstjänstgöringen Enligt gällande lag skall värnpliktiga rycka in till grundläggande militär utbildning senast efter mönstringen. I ett stort antal fall tvingas dessa emellertid att vänta på grund av att försvaret inte har tillräckligt många utbildningsplatser till förfogande. Detta är ett problem som efter hand har ökat. antog man att väntetiden skulle bli kortare på grund av att årskullarna tillfälligt blir mindre . Nyare beräkningar tyder emellertid på att någon nämnvärd förkortning av väntetiden då knappast blir möjlig. Om inte förändringar görs i organisationen kommer framåt ett stort antal värnpliktiga att tvingas vänta alltför länge på att få genomföra sin militära grundutbildning. Dessa problem, som torde vara särskilt tydliga i de södra och västra militärområdena, är till stor nackdel för de värnpliktiga. Undersökningar har visat att av dessa önskar få genomföra sin grundutbildning redan första året efter mönstringen, det andra och det tredje året. I verkligheten är det blott ett fåtal som kan få sina önskemål tillgodosedda. Blott ett litet antal bereds möjlighet att rycka in till sin grundläggande värnplikt . De allra flesta tvingas vänta två eller , medan en betydande grupp mot gällande lag tvingas vänta ännu längre. Dessa olägenheter medför ofta inte endast svårigheter för de värnpliktiga utan även ökade kostnader för samhället. efter fullbordad gymnasieutbildning händer i regel mycket i dessa unga människors liv. Familjebildning, husköp och företagsbildning är exempel på åtgärder som kan medföra stora ekonomiska konsekvenser för framtiden. Ofta ådrager man sig stora skulder med åtföljande höga ränte- och amorteringsutgifter, vilka är svåra, ibland omöjliga att betala . Ju längre väntetiden efter mönstringen är, desto mer okar benägenheten att åsamka sig skulder av ovan nämnda slag. Eftersom många värnpliktiga måste fullgöra sin värnplikt långt från hemorten skapar detta problem för dem som redan bildat familj och fått barn. Det är därför inte egendomligt att här antydda omständigheter lätt leder till psykiska och andra problem såväl för den värnpliktige själv som för hans närstående. Även samhället ådrages härigenom ökade kostnader genom exempelvis konkurser och stödinsatser som kan bli nödvändiga. Att tvingas göra värnplikt är ett betydande ingrepp i en människas liv. Eftersom det i vårt land råder en bred enighet om att denna värnplikt skall vara allmän måste denna till sina konsekvenser göras så rättvis som möjligt. Därför måste alla tänkbara åtgärder vidtagas för att undanröja svårigheter i samband härmed. En allmän förkortning av väntetiden är därför angelägen, men framför allt måste åtgärder vidtagas så att ingen mot gällande lag skall tvingas vänta än på att få rycka in till grundutbildning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om angelägenheten av kortare väntetider för värnpliktiga som skall genomgå sin grundutbildning. 1988/89 FÖ433
mot · GC02Fö434 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö434 av och (båda s) En olyckskommission inom försvaret Arbetsmiljön i försvaret är ett stort problem. Trots alla de regler som omgärdar verksamheten förekommer många olyckor och tillbud. I vissa fall leder de till mycket tragiska följder då värnpliktiga eller anställda avlider eller stympas. stannar det vid tillbud då ingen skadas tack vare ett blitt öde. Detta gör dock oftast att tillbudet aldrig rapporteras och att arbetsmiljöproblemet består. Den författning som i huvudsak reglerar skyddsaspekter på övningar är Säkerhetsinstruktionen för försvarsmakten (Säkl). Problemet med denna skrift är att den är alldeles för omfattande och krånglig, eftersom en iver att totalt skydda de värnpliktiga gjort den överarbetad på ett sådant sätt att befälen inte längre förstår vad reglerna innebär. Denna djungel av regler är ett problem som måste avhjälpas innan en tillfredsställande säkerhet kan uppnås. De åtgärder som vidtas då en olycka inträffat är att polisen orienteras och överväger om utredning skall göras angående huruvida brott har begåtts. Därefter görs en summarisk utredning av en officer vid det förband där olyckan inträffat. Som synes är dagens system inte tillfyllest. Det är nämligen omöjligt att uppnå en tillfredsställande grad av objektivitet i en utredning som görs av en kollega och nära arbetskamrat till den tjänsteman som i detta fall kan misstänkas ha begått ett fel. Därutöver måste man konstatera att ett system där liknande utredningar görs parallellt av olika människor på olika platser inte främjar den typ av erfarenhetsuppsamling som utgör grunden till förbättringar. Vid flygolyckor arbetar man med en modell av haverikommissioner som har visat sig vara mycket effektiv. Att samla experter till en central grupp och låta dessa utreda olika olyckor är mycket lämpligt i denna typ av verksamhet. Denna grupp samlar med tiden på sig många intryck som sammantaget ofta leder till förslag på konkreta förbättringar av gällande regler eller tillämpad övningsteknik. Dessutom garanteras genom detta förfaringssätt oväldet i de genomförda utredningarna, vilket gagnar alla. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av olyckskommission för utredande av olyckor inom försvaret. () () 1988/89 FÖ434
mot · GC02Fö436 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö436 av och (c, m) Bland landets residenskommuner har haft den sämsta befolkningsutvecklingen . har kommunens invånarantal minskat med ca 5 000 personer. Denna negativa utveckling beror i huvudsak på den negativa sysselsättningsutvecklingen. Härvid har den minskade verksamheten vid marinens anläggningar och spelat en stor roll. I syfte att stärka och förbättra utvecklingen på den sidan borde det undersökas om fartygsavdelningen vid () kan lokaliseras till . Många sakliga motiv talar för att detta vore lämpligt. Enligt tidigare riksdagsbeslut skal) nybyggnation av marinens fartyg förläggas till . Det är problem och frågor rörande denna nybyggnation som FMV:s fartygsavdelning handhar. Detta gäller exempelvis frågor som berör konstruktion, upphandling, kontroller m.m. Allt detta måste ske i samråd med . Detta innebär följaktligen ett betydande antal resor vaije år mellan och . Därför vore det både rimligt och rationellt att FMV:s fartygsavdelning är placerad där verksamheten finns, i detta fall . I finns också all kompetens, lokaliteter, traditioner m.m. som behövs för ett effektivt utförande av arbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att undersöka möjligheterna att flytta FMV:s fartygsavdelning till .
mot · GC02Fö439 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: FÖ439 av () Hemvärnet m. m. i ÖB:s FU 88 innehåller förslag som innebär att möjligheterna att försvara avsevärt kommer att försämras . Ett angrepp med kort förvarning mot torde knappast då kunna mötas av ett tillräckligt starkt, trovärdigt svenskt försvar. 1 denna situation kommer det frivilliga försvaret att utsättas för ett än hårdare tryck. Skulle mobiliserings- och försvarsförmåga genom aviserade kraftiga omläggningar och neddragningar av försvarsorganisationen i området komma att ske, går detta ofelbart ut över hemvärnet och det frivilliga försvarets möjligheter att fylla sina uppgifter. Vid t.ex. en flyttning av P6 till Revinge blir centrum för Fol4 och dess stab och verksamhet starkt förändrad. Ca 60 yrkesofficerare från P6 tillhandahöll ca 5000 timmars utbildningstid för hemvärnet och frivilligorganisationerna . Stor risk föreligger att benägenheten hos den enskilde instruktören att ställa upp för frivilligutbildningen kraftigt kommer att reduceras vid en flyttning av P6 till Revinge. Hemvärnets situation kan då komma att kraftigt försämras. Det är ingen tvekan om att betingelserna för ett väl fungerande hemvärn i län blir avsevärt sämre än under nu rådande läge. Flera år kommer att krävas innan dagens nivå kan återställas. är det stor risk att rekrytering, trivsel, effektivitet m. m. påverkas negativt och att vi inte får det hemvärn som ÖB förutsätter att vi skall ha enligt FU 88. Dessa aspekter måste uppmärksammas innan några drastiska beslut om förändringar beslutas för försvaret i området. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det frivilliga försvaret inom Fol4.
mot · GC02Fö440 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: FÖ440 av m. fl. (vpk) Avveckling av behöver inte flygstridskrafter av så avancerat slag för att hävda sitt oberoende och för sitt militära försvar. Att systemet trots detta ändå utvecklats har sålunda andra orsaker. Varje samhälle har behov av att hitta områden dit kvalificerade resurser kan riktas. Inom utvecklade industriländer har krigsmaterielindustrin funktionen att kunna motivera stora insatser av kapital, forskning och tekniskt kunnande. Krigsmaterielindustrin koncentrerar kompetens och blir ledande på flera strategiskt viktiga områden inom samhällsekonomin. Övriga sektorer av samhället blir beroende av den. Denna funktion hos krigsmaterielindustrin måste brytas och ersättas av civila verksamheter. skall ses mot den bakgrunden. är naturligtvis inget undantag i detta generella mönster. En majoritet av riksdag har ansett att JAS-systemet behövs. Vi markerar vår försvarsvilja genom en massiv satsning. Vi minskar vårt beroende av utlandet genom att utveckla systemet själva. Det passar för svenska förhållanden. Vårt flygvapen blir väl avvägt. Det blir billigare än varje jämförbart alternativ. Vi säkrar svensk industrikapacitet. Propagandan var i sanning effektiv! Naturligtvis måste vi fråga oss om vi verkligen på detta område behöver det yppersta som står att uppbringa. Vi måste ifrågasätta om det inte finns godtagbara alternativ till lägre kostnad. Samhället binder stora resurser om projektet fullföljs de kan användas till annat, såväl inom som utom totalförsvaret. Vpk har kritiserat alltsedan det började diskuteras: det behövs inte, det är för dyrt och samhället behöver rikta resurser mot eftersatta områden. Kritiken står sig. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar avveckla . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 FÖ440
mot · GC02Fö442 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: FÖ442 Slopande av samordningen av pension till reservofficerare med ATP För statligt anställdas tjänstepension gäller ett bruttosamordningssystem som innebär att tjänstepensionen inkluderar folkpension och ATP. Den del som inte motsvaras av dessa allmänna pensionsförmåner utgör så kallad kompletteringspension. Samordningens tidigare inte minst från moderat sida kritiserade brister har efter hand i väsentliga avseenden rättats till. Emellertid kan i vissa situationer stötande effekter uppstå i form av ett slags dubbel samordning. Jag vill särskilt peka på sådana fall där en statstjänsteman är reservofficer med rätt till reservofficerspension (reservpension). Den senare samordnas av utgående, full ATP enligt för reservpension giltiga, mycket egenartade samordningsregler. (Om poängårsfaktorn överstiger 0,90 skall reservpensionen minskas med så stor del av ATP-beloppet som svarar mot förhållandet mellan å ena sidan poängårsfaktorn minskad med talet 0,90 och å andra sidan poängårsfaktorn. Enligt min mening måste det anses helt fel att överhuvudtaget samordna reservpensioner med ATP i något som helst fall. Reservpensionen är en uppskjuten lön för ett arbete som utförts utöver det arbete som utförts hos huvudarbetsgivaren. Även en oreducerad reservpension är en klen lön för mycket nedlagd möda till gagn för försvaret. Sanningen är kort och gott följande: Utan reservofficerare inget försvar. att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtagas som syftar till att varje som helst samordning av pension till reservofficerare (reservpension) med ATP slopas.
mot · GC02Fö443 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: FÖ443 av () Säkrare motorer i ubåtar Den visade möjligheten att avsevärt öka svenska ubåtars uthållighet i undervattensläge bör tillvaratas genom att nya ubåtar förses med stirlingtillsats och de befintliga båtarna kompletteras med sådan. bör antalet ubåtar med stirlingtillsats ökas till 18 stycken. Det blir därigenom möjligt att ständigt hålla full insatsberedskap av ubåtar i norra , södra samt utanför oberoende av väder samt i skydd för satellitspaning genom undervattensläge. Lämpligen bör frågan om stirlingtillsats på våra ubåtar överlämnas till sittande försvarskommitté. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen föreslås för att öka svenska ubåtars uthållighet.
mot · GC02Fö444 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: FÖ444 av m.fl. (fp) forsvar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A440 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försvar. () ()
mot · GC02Fö501 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö501 av Tom () Förbättrat samhällsskydd vid elavbrott publicerade sårbarhetsutredningen sitt betänkande. Av utredningen framgick med förödande tydlighet det svenska samhällets beroende av elektrisk ström. Vi har också fått praktiska demonstrationer av vårt beroende. Dels när en brytarkontakt i Hamra gjorde hela strömlöst, dels när elförbrukningen nådde sitt maximum och inga produktionsreserver fanns tillgängliga. Ett större haveri vid det tillfället hade kunnat få mycket svåra konsekvenser för landet. har av de flesta ansvariga endast placerats i arkiv utan vidare åtgärd. Vårt beroende av elström har blivit ännu större och inga åtgärder har egentligen vidtagits för att lindra effekterna av ett stort elavbrott. De olika myndigheter som har ansvaret för befolkningsskyddet, ÖCB, , länsstyrelserna m.fl. bör därför få instruktioner att ta fram program för hur effekterna av en mer omfattande driftsstörning i eldistributionen skall kunna lindras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att berörda myndigheter bör instrueras att ta fram åtgärdsplaner för att mildra effekterna av stora elavbrott. 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Fö504 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö504 av m.fl. (c) Regional balans och ett starkt försvar Mot Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A435 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sambandet mellan regional balans och ett starkt totalförsvar. 1 1988/89.
mot · GC02Fö505 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö505 av m.fl. (c) Beredskapsmålet för jordbrukspolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo239 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beredskapsmålet för livsmedelsproduktionen. () () () () () () () () () () ()