mot · GC02Sk409 · 1989-01-23 00:00:00 — Kontots storlek det är dags för pensionering avgör pensionens storlek för första året. Det resterande kapitalet förräntas därefter vidare varför pensionsutbetalningarna kommer att stiga år . Någon form av försäkringsmässig utjämning mellan olika konton torde bli nödvändig för att undvika att personer med kort premiebetalningstid i vissa fall blir "nödlidande. Kapitalavkastningen i stället för prisutvecklingen blir en avgörande faktor för pensionens storlek och dess uveckling , vilket är ägnat att öka stabiliteten i systemet. Det bör finnas möjlighet att valfritt få ansluta sig till konkurrerande fonder. Även detta skärper intresset för pensionskapitalets utveckling och den enskilde blir bättre informerad om sina framtida villkor. Skatteregler skall vidare gynna frivilliga premieinbetalningar för pensionsändamål. Ingen diskriminering skall ske mellan olika sparformer. Se den moderata motionen om hushållssparande!. De försäkrade bör givetvis även få variera pensionssparandet över tiden. Det bör dessutom vara tillåtet att betala pensionspremier för make/maka eller barn. Den som satsar på familjen skall inte bli lottlös inför ålderdomen. Fördelen med informerade pensionssparare är att de i ökande utsträckning intresserar sig för vårt lands och vårt näringslivs långsiktiga utveckling. Beslutsfattandet inom politiken skulle därför också kunna styras mot mera långsiktiga beslut och rationaliteten i beslutsfattandet skulle förhoppningsvis öka. SOU 1988:57 har - som redan nämnts - konstaterat att ATP-systemet kommer att möta betydande problem . En förändring av systemet innebär också betydande påfrestningar särskilt om kännetecknas av låg eller t.o.m. fallande ekonomisk tillväxt. Vad som påtalas innebär att tillväxtbefrämjande åtgärder måste ges hög prioritet. Lägre skattetryck och en avreglerad och marknadsinriktad politik utgör de främsta medlen. Att använda löntagar- och ATP-fonderna som buffertar vid omläggningen av pensionssystemet är en möjlighet att mildra övergångssvårigheterna särskilt som den privata sektorns sparande främjas. Som framgick av inledningen till denna motion omfattades obligatorielinjen endast av en minoritet av svenska folket. Representationsreglerna för och andra faktorer ledde dock till att det obligatoriska ATPsystemet genomfördes trots att folkmajoriteten förespråkade något annat. När vi nu finner att systemet är vacklande, måste förändringar ske med största varsamhet, så att de generationer som tvingades in i systemet inte drabbas av påtagliga rättsförluster. En förändring av ATP-systemet måste således bygga på att 1. rättsförluster för intjänade rättigheter undviks, 2. systemet får en stabilare utformning, bl.a. måste standardförändringar - positiva som negativa - gynna/bäras någorlunda lika av de yrkesverksamma respektive pensionärerna, 3. folkpensionen skall utgöra en bastrygghet, 4. tilläggspensionssystem skall vara fredade från mer eller mindre genomgripande fördelningspolitiska åtgärder. Premierna motiverade av s.k. fripassagerare motiverade av sociala skäl skall inte belasta ATP-systemet utan, om så anses lämpligt, betalas över statsbudgeten, 5. pensionssystemet skall inte motverka den äldre befolkningens arbetsutbud. En rörlig pensionsålder med regler som motiverar människor att stanna kvar i arbetskraften så länge de vill och kan är av betydelse för med en alltmer åldrande befolkning. 6. förslag om lösningar som i och för sig vidmakthåller krav på tilläggspensioner bör bygga på premiereservprincipen, 7. förslag som förbättrar möjligheterna till frivilligt pensionssparande genom liberalare avdragsregler vid beskattningen samt återinför rätten för make/maka att svara för pensionspremier bör läggas fram. Denna senare förändring bör - på grund av de redan gjorda ändringarna i efterlevandepensioneringen - dock genomföras . Givetvis kan en sådan politik inte kombineras med en beskattning av livbolagens pensionssparande. En permanentning av engångsskatten måste således avvisas. Sorn påpekats under punkt fem ovan är det angeläget att påverka pensionärernas möjligheter att fortsätta förvärvsarbeta om de så önskar efter inträdd pensionsålder. Lagen om anställningsskydd (LAS) bör därför ändras möjligt. Samma gäller avtrappningsreglerna vid KBT, där dessa regler inte endast bör gälla löntagare utan också egenföretagare. Vidare måste marginaleffekter för förvärvsarbetande pensionärer minskas ytterligare. Detta kan - som redan påpekats - ske genom att extra avdraget inte avtrappas för inkomst av förvärvsarbete. I de nu angivna fallen krävs snabb lagstiftning. Följande förändringar i lagstiftningen har medfört att kvinnor numera har större behov än tidigare av att bygga upp ett eget pensionsskydd: - avskaffandet av rätten för make att dra av för pensionsförsäkring för andre maken, - försämringen av familjeskyddet i bl.a. genom att privata pensionsförsäkringar där görs till enskild egendom från att tidigare ha varit giftorättsgods, - förändrade regler för änkepensioneringen som skapar svagare skydd för äldre änkor. Vid en förändring av pensionssystemet måste möjligheter öppnas, så att pensionstrygghet ges bägge parterna i ett äktenskap. De lösningar som bör sökas, skall kunna anpassas till familjernas egna förhållanden. Att uppfylla detta krav torde inte skapa större problem vid ett premiereservsystem. Huvudregeln bör vara att makar har giftorätt i alla former av pensionstillgångar. Dock kan regeln vara dispositiv, dvs. makar skall ha rätt att reglera förhållandena på annat sätt. För att framför allt kvinnornas pensionsvillkor inte skall urholkas på ett oacceptabelt sätt, är det nödvändigt att de nuvarande 15- och 30-årsreglerna inte förändras, förrän de kan anpassas till ett nytt regelsystem. Beslut om utredning av giftorätt i makes ATP-poäng intjänade under äktenskapet har redan tagits av . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs [att begär att regeringen tillsätter en ny parlamentarisk utredning med uppgift att ge ett samlat, heltäckande förslag till en revision av ATP-systemet i enlighet med de i motionen anförda riktlinjerna,1] 1. att beslutar att inga försämringar i beskattningshänseende får genomföras vad gäller pensionssparande den nödvändiga reformeringen av pensionssystemet utreds, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om 15- och 30-årsreglerna,1] 2. att hos regeringen begär förslag till nya regler för avdragsrätt vad gäller för pensionsförsäkringar i enlighet med vad som anförts i motionen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående KBT, pensionärer samt LAS,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det extra avdraget för pensionärer. () () () () () Per Stenmarck (m)