ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo320 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo320 av och (båda c) Försök med kalkning av skogsmark Den fortgående försurningen av bl a skogsmark är ett av vår tids största miljöhot, med omfattande skogsskador som följd. utgör härvidlag ett av de mest drabbade länen, vilket bl a framgår av en flygbildsinventering av skogsskador, som utförts av . i bedriver begränsade mätningar av nederbördens pH-värde. Dessa visar på genomsnittligt uppmätta pH-värden i nederbörden strax över pH . Enbart genom nederbördens påverkan sker sålunda en raskt fortgående försurning. Den långsiktiga lösningen på försurningsproblemen kan endast åstadkommas genom en eliminering av utsläppen såväl nationellt som internationellt. I det kortsiktiga perspektivet måste emellertid även andra åtgärder vidtas. I våra sjöar och vattendrag har kalkning visat sig vara en effektiv överlevnadsåtgärd. Erfarenheterna av kalkning i skogsmark är ytterst begränsade, varför kalkning av skogsmark i stor skala ej kan rekommenderas. Ytterligare erfarenheter bör utvinnas genom försöksverksamhet. har föreslagit att en försöksverksamhet genomförs med en kombination av kalknings- och vitaliseringsinsatser samt skogsbruksinsatser. På grund av länets utsatta läge bör en sådan försöksverksamhet med fördel kunna lokaliseras till . Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar avsätta 15 milj. kr för försökskalkning av skogsmark, 2. att uttalar att sådan försökskalkning bör förläggas till bl a .
mot · GC02Jo402 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo402 av och (båda fp) Yrkesutbildningen av fiskare Från anslaget till tas bl.a. medel för yrkesutbildning av fiskare. Detta anslag har under varit i princip oförändrat vilket har medfört att en för yrkesfiskarna mycket viktig utbildningsform har måst skäras ner. Minskade resurser för utbildning tillsammans med ökade krav på behörighet som ställs av myndigheter har medfört stora problem för yrkesfiskarna. Fiskarna har på grund av sina oregelbundna arbetstider inte på långt när samma möjligheter som andra yrkeskategorier att delta i den undervisning som anordnas av kommuner och studieförbund. yrkesutbildning, som kan anpassas till fiskarnas arbetstider, är därför mycket värdefulla för fiskarna. Behovet av behörighetskurser som leder fram till skeppare- och maskinistexamen är mycket stort. Utöver denna utbildning föreligger emellertid även krav på utbildning avseende främst ekonomi- och säkerhetsfrågor. Som anför i sin anslagsframställning för /90 så behövs en fördubbling av nuvarande belopp för att uppfylla minimikraven på ovanstående utbildning. En höjning av anslaget för yrkesutbildning av fiskare med . får därför anses vara mycket angeläget. Med hänvisning till det anförda hemställs att för yrkesutbildning av fiskare till för /90 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således .
mot · GC02Jo403 · 1989-01-16 00:00:00 — av och (båda c) Åtgärder för att främja svenskt sillfiske i , m.m. Det svenska fisket utnyttjade mindre än hälften, , av disponibel sillkvantitet i . Motsvarande andel av skarpsillen var . Sammanlagd outnyttjad kvantitet av sill och skarpsill uppgick till . En vikande avsättning med därpå följande låga priser och försämrad lönsamhet är huvudorsaken till nedgången i sillfisket. Detta har skapat ekonomiska problem för fiskebranschen i sin helhet såväl yrkesfiskare som förädlingsindustrin. Dessutom är det låga kvotutnyttjandet en nackdel för svenskt vidkommande i det internationella fiskesamarbetet i samband med fördelning av tillgängliga fiskeresurser i . Ett flertal för fiskefrågor ansvariga myndigheter och organisationer har i olika sammanhang framfört sin oro över utvecklingen och rådande förhållanden inom sillfisket. Inom Simrishamnsregionen återfinns landets största koncentration av resurser för mottagning och filetering av sill samt även en stor vidareförädlingskapacitet. fiskeflotta har utbyggts och moderniserats och är den största svenska regionala Östersjöfiskeflottan. En betydande del av det svenska Östersjöbeståndet av sill återfinnes i de utanför belägna fiskevattnen. Såväl på regionalt som lokalt plan pågår inom Simrishamnsregionen olika försök att finna lösningar i avsikt att vända den nedåtgående utvecklingen för svenskt sillfiske. Det är av dessa orsaker ytterst angeläget att omedelbara åtgärder vidtages för att stimulera såväl det svenska Östersjöfisket av sill som beredningsindustrins försök att genom produktutveckling och marknadsåtgärder finna avsättning för sill till mänsklig konsumtion. En lokalisering av ett branschinstitut till för att främja marknads- och produktutveckling av sillbaserade livsmedel skulle stimulera detta arbete. Närheten till och dess livsmedelsinriktade forskning är även av stor betydelse i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att undersöka möjligheterna att till lokalisera ett av marknads- och produktutveck ling av sillbaserade livsmedel för att stödja svenskt Östersjöfiske av sill. () () 1988/89 Jo403
mot · GC02Jo404 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo404 Förbud mot laxfiske med drivgarn och drivlinor Laxfisket i norrländska älvar och i älvmynningar har varit av allra största betydelse. Det fanns då nyanställda i sitt anställningskontrakt kunde få inskrivet att lax inte skulle få serveras fler än en gång per dag i hushållet, då laxfisket var ryggraden i hushållens ekonomisering. konstaterar vi att laxfisket i Norrlandsälvarna och utefter kusten stadigt har försämrats. konstateras att laxfångsterna i och ligger på mycket höga nivåer. Detta innebär att flertalet laxar, som vuxit upp i de orörda älvarna i norr, inte ges möjlighet att vända åter till sitt födelsevatten för lek och reproduktion, vilket skulle öka tillgången på lax inte minst i Norrlandsälvarna. Fiskebiologer och sakkunniga är på det klara med att orsakerna till de allt sämre laxfångsterna i Norrlandsälvarna delvis är fisket med drivlinor och -garn på såväl den finska som den svenska sidan av . Redan under laxens första levnadsår fångas den upp i bl.a. drivlinor och -garn i mycket stor omfattning. På finsk sida har man haft uppmärksamheten riktad mot denna rovfångst av smålax, där av fångsterna ibland varit under minimimåttet . I gäller minimimåttet . Lax under detta mått skall om den fångas återutsättas. Vid losstagning från nät eller krok blir dock fisken oftast svårt skadad. Detta innebär att bara en av tio laxar som återutsätts överlever. torde det väl vara rimligt antagande att lax under minimimåttet inte kommer med i någon fångststatistik. Fiskebiologerna är helt eniga om att bland annat fiske med drivlinor och -garn måste bli föremål för reglering så att större delen av lax från älvarna ges möjlighet att växa upp till lekmogen ålder. Därigenom ges den möjlighet till den nödvändiga självreproduktionen, som är angelägen och förutsättningen för en ökad laxstam i Norrlandsälvarna. har beslutat om förbud för drivlinor och -garn från t.o.m. . Vissa generella dispenser ligger i beslutet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om förbud för fiske med drivlinor och -garn till . 1988/89 Jo404
mot · GC02Jo405 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo405 av () Inskränkning av laxfisket Laxfisket i de få kvarvarande oreglerade älvarna har stadigt försämrats till nackdel för ortsbefolkningen men också för sportfisket som i sin tur har betydelse för turismen. Även laxfisket vid försämras stadigt, medan laxfångsterna i och ligger på en mycket hög nivå. Den goda tillgången på lax i och torde bero på det mycket stora antalet laxar som odlas i avelsanläggningar i och utsätts i de reglerade älvarna eller sådana som vuxit upp i de outbyggda älvarna. Dessa laxar får ej möjlighet att återvända till sina födelsevatten. Fångsterna i svenska och finska hindrar laxens lekvandring mot norr. Dessutom beskattas laxstammarna mycket kraftigt redan under sitt första havsår. Under detta år vandrar laxen mot . Smålaxen fiskas med drivlina. Drivlinefisket har visat sig framgångsrikt eftersom smålaxen då gått över från insekter till fiskföda. På den finska sidan har man haft uppmärksamheten riktad mot denna typ av fångst. Man har där kunnat konstatera att vissa år har av fångsterna varit undermålig lax. Laxen har ej uppnått minimimåttet - (såväl svenska som danska undersökningar redovisar liknande erfarenheter). I gäller ett minimimått . Lax under minimimåttet skall återutsättas. Emellertid måste noteras att det i sin tur finns undersökningar som visar att endast en av nio överlever återutsättning. Drivline- och drivgarnfisket under höst- och vintermånaderna utgör ett onödigt förstörande av laxbeståndet. Krokfisket borde därför regleras så att laxen dels hinner växa upp till lekmogen storlek, dels få möjlighet att oantastad kunna nå sitt födelsevatten. Förhållandena i den svenska delen av torde vara tämligen identiska med de finska. I har man dragit konsekvenserna av dessa otillfredsställande förhållanden. 1986 beslutade den finska regeringen införa totalförbud för drivlinefiske från . 1 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs Jo405 att hos regeringen begär förslag till regler i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GC02Jo406 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo406 av och (både c) Ökat anslag till fiskerilån Den svenska fiskeflottan behöver en fortgående förnyelse och förbättring. Detta är angeläget både för att åstadkommma bättre arbetsmiljö och större sjösäkerhet som det också ger förutsättningar för bättre ekonomi i fiskeföretaget. Staten stöder denna verksamhet med fiskerilån och under innevarande budgetår har en ram på 40 milj. kr för detta ändamål. Efterfrågan på lånemedel är betydligt större, och som exempel på detta kan nämnas att under /88 beviljade lån med drygt 48 milj. kr genom att reserverade medel kunde tas i anspråk. Från yrkesutövarnas sida kritiseras också att satt ett högsta belopp på lån till 1,5 milj. kr per båt eller skepp. För att i större utsträckning kunna medverka vid finansieringen av fiskeföretag behöver den totala statliga ramen för att bevilja lån ökas. Den av gjorda beräkningen på 45 milj. kr anser vi vara för låg. Vi bedömer att det föreligger ett behov på minst 50 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att anslår 50 milj. kr till fiskerilån under budgetåret 1989/90.
mot · GC02Jo407 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo407 Mångå av våra sjöar och havsvikar hotas av övergödning som ett resultat av jordbruksläckage, otillräcklig rening vid kommunala reningsverk, fiskodlingar m.m. Övergödningsproblem som sammanhänger med jordbruket och reningsverken är uppmärksammade och har fattat beslut om åtgärder för att förbättra situationen. När det gäller fiskodlingar saknas däremot sådana. Fiskodlingar är ett bra sätt att öka sysselsättningen på landsbygden och i skärgården, men man måste ha i minnet att fiskodlingar orsakar en rad miljöproblem. Bottnarna drabbas av syrebrist och svavelvätebildning och utplånas allt bottenliv. Odlingarna varierar i storlek men en tumregel som används för att beräkna näringstillförseln är att varje ton producerad fisk bidrar med 10 - fosfor och 80 - kväve. Som exempel kan nämnas att en normalstor fiskodling på fisk släpper ut lika mycket näringsämnen som en kommun med 15 000 invånare. I vissa kommuner bidrar fiskodlingarna av näringsutsläppen till vattendragen. Därtill kommer att även antibiotika tillförs vattnet och konsekvenserna av detta är helt oöverskådliga. finns dock ingen känd reningsteknik framtagen för fiskodling i kasse. Det pågår dock ett utvecklingsarbete med att minska mängden fosfor och kväve i fodret, vilket skulle vara en framkomlig väg. Den för dagen enda möjligheten är att fiskodlingen bedrivs på land i tankar, dammar och liknande. Då kan konventionell rening användas. Med hänsyn till den redan höga belastningen på våra hav och vattendrag vill vi att nyetablering av fiskodlingar i kasse förbjuds fram tills dess att effektiva reningsmetoder har utvecklats. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att nyetablering av fiskodlingar i kasse förbjuds fram tills dess att effektiva reningsmetoder har utvecklats.
mot · GC02Jo408 · 1989-01-19 00:00:00 — av () Förbudet att sälja kräftor under vissa delar av året Från och med dagen för kräftpremiären och till och med nyårsafton är det fritt fram för handlarna att sälja djupfrysta kräftor. Av någon märklig anledning är det därefter förbjudet. Kräftpaketen måste plockas undan och lagras i frysrum för att sedan tas fram nästa augusti, äldre. Djupfrysta kräftor är kalorifattiga, nyttiga, festliga, i allmänhet välsmakande och har i jämförelse med många andra rätter ett ganska rimligt pris. Varför skall vi behöva avstå från dem ? Försäljningsförbudet, för kravet i motionen gäller endast försäljning av djupfrysta kräftor, innebär en fullständigt onödig byråkrati. Speciellt märkligt ter det sig, eftersom det är fullt tillåtet att sälja djupfrysta kräftstjärtar med skal på. Huvudlöst är alltså accepterat. är det tredje gången jag motionerar om att förbudet skall tas bort. Trots att majoritetens företrädare, t.o.m. jordbruksministern, vid varje behandling i kammaren säger att de instämmer med mina synpunkter och att en förändring snart är att vänta, så har ingenting hänt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att upphäva förbudet att sälja kräftor under vissa delar av året.
mot · GC02Jo409 · 1989-01-19 00:00:00 — av m.fl. (s) Torskfisket i norra och 1987 etablerades ett mycket omfattande trålfiske efter torsk i havsområdet i norra . I första hand var det i djupområdet utanför i som detta fiske bedrevs. beräknade att som mest var ett 70-tal trålfiskare verksamma där, de flesta hemmahörande på syd- och . Både i och länets fiskenämnd har framfört allvarliga erinringar mot att ett sådant intensivt fiske skall få fortgå ohämmat . Hitintills har torskfisket i länet så gott som uteslutande bedrivits med garn/nät. Trålfiske efter torsk har intill inte bedrivits i området. Vid trålfiske fångas i motsats till nätfisket alla storlekar, även alltför små torsk. I ett havsområde som där någon romkläckning eller självreproduktion ännu inte konstaterats ha skett är det synnerligen olyckligt att även uppväxande torsk fiskas bort i större mängd. Genom att detta havsområde är beroende av ett inflöde av nykläckta yngel från lekområden är torskbeståndet i ytterst sårbart om inflödet av någon anledning minskar kraftigt eller upphör helt under något eller . Farhågorna för att basen för främst områdets lokala fiske skulle på detta sätt äventyras har besannats. Vi vet nu vad som hänt med torskfisket. Det har mer än halverats i även fast ett lokalt bestånd uppfiskats i södra del och trots att ett större antal och bättre utrustade trålare besökt området . Dessa trålfiskare som kom till med förhoppning om ett nytt rekordfiske försvann mycket snabbt efter det att de konstaterat den ringa torsktillgången. För kustfiskarna i t.ex. , där av inkomsten härrör från torsken, är situationen nu närmast katastrofal i och med att torskbeståndet så markant har reducerats. Ett torsktrålfiskeförbud i är nu utan tvekan det enda sättet att återuppbygga ett torskbestånd i området. Ett förbud skulle förhoppningsvis göra det möjligt att med framgång återuppta torskgarnfisket. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett förbud mot torsktrålfiske i norra . () () 1988/89 Jo409 * 16563, 1989
mot · GC02Jo412 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo412 av och (båda m) Det kustnära fisket vill begränsa antalet båtlicenser i . Man har i ett förslag till kungörelse om licens för yrkesfiskare velat skära ner antalet licenser med tjugo procent. Något beslut har ännu inte fattats. Ett sådant beslut skulle få till följd att det kustnära fisket går en långsam död tillmötes. All nyrekrytering skulle upphöra. Först när ett trettiotal fiskare gått i pension eller upphört med fisket kan någon ungdom få chansen att utöva kustfiske i . Även om man begränsar licenserna till det antal som finns f n uppkommer allvarliga nyrekryteringsprobiem. Det innebär att ingen ny fiskare får på ett konkurrensneutralt sätt starta kustfiske i utan att någon annan har lagt av med sin verksamhet. Enligt förslag till kungörelse kan man uppenbarligen inte starta en småskalig verksamhet. Licens tilldelas inte om man hyr ett fiskefartyg. Man erhåller ej heller licens om inte omsättningen överstiger . Det kustnära fisket är en viktig del av den näringsverksamhet som står till buds i skärgården. Denna form av fiskeverksamhet torde svara för en försumbar andel av de totala fångsterna. Beskattningen av fisk torde därför inte utgöra skäl för en begränsning av licenstilldelningen. Genom att begränsa möjligheten till nyrekrytering och utveckling hämmas givetvis också utvecklingen av en levande skärgård. Det kustnära fisket utgör också en väsentlig del av kulturen på öarna. Man måste därför slå vakt om möjligheten att denna form av fiskeverksamhet kan bibehållas och utvecklas. Den bidrar till ökad sysselsättning. Konsumenternas behov av nyfångad fisk av god kvalitet tillgodoses på ett utmärkt sätt av det kustnära fisket. Enligt vår mening finns inga skäl som talar för en begränsning av licenstilldelningen till det kustnära fisket. Näringsfriheten får inte heller inskränkas i den meningen att man inte kan tilldelas licens om man hyr fiskebåt och ej heller om man inte har en omsättning på mer än . I den mån man bedriver verksamhet som beskattas som rörelse skall man givetvis tilldelas licens. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att någon begränsning vid tilldelning av fiskelicenser inte får förekomma beträffande det kustnära fisket. () () 1988/89 Jo412
mot · GC02Jo415 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo415 av och (båda m) Trålfisket i Ett paradoxalt och olämpligt trålfiske pågår av året i . Trålfisket bedrivs efter siklöja, och ger uppenbarligen stora fångster. Trålfisket är effektivt. satsar Laxfond miljonbelopp på utsättning av laxyngel för att åstadkomma ett omfattande laxfiske i . Laxens främsta foderfisk är just siklöjan. Det kan inte vara särskilt klokt att medge ett omfattande fiske efter födan för den lax som tillförs genom dyrbara investeringar i ett stort fiskeprojekt. motionerade vi i ärendet (1987/88:Jo426) och beskrev utförligt den paradoxala situationen. Trålfisket sker på dispens och ett dussintal licenser ges f.n. rubriceras det hela som en försöksverksamhet. Det är denna startade. Ännu lär ingen utvärderingsrapport ha presenterats! Vi motionärer är angelägna om ett livskraftigt yrkesfiske i . Underlaget förbättras genom Laxfond . Trålfiske hör emellertid inte hemma i en insjö. Där får det lätt formen av rovfiske. I trålen hamnar inte bara siklöja utan också en mängd annan fisk som är undermålig i storlek eftersom trålkassen är finmaskig. Denna fisk kläms sönder och får ingen chans att växa igen. Även yrkesfisket förlorar på detta. har tidigare nöjt sig med att fråga om licensgivningen och därefter avvisat våra förslag om avveckling. Vi är angelägna om att utskottet självständigt gör en bedömning och då tar hänsyn till investeringarna med statliga och kommunala medel i projektet . Det är rimligt att ingriper i ärendet genom ett tillkännagivande. Dels bör den nämnda försöksverksamheten redovisas i en rapport, dels bör redan nu avisera en avveckling av trålfisket. Vi finner det angeläget att hänsyn tas till de investeringar som trålfiskeutövarna åberopat, varför avvecklingstiden bör bli förslagsvis tre till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder och bestämmelser för att avveckla olämpligt trålfiske i . 1988/89 Jo415
mot · GC02Jo417 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda c) Bidraget till fiskehamnar Från staten lämnas bidrag till fiskehamnar enligt förordningen (1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket mm. Detta bidrag har haft och har alltjämt stor betydelse för fiskets rationalisering då en effektiv ilandförning av fisk kunnat ordnas på ställen där underlaget inte varit tillräckligt stort för att näringen själv kunnat bära en sådan satsning. Även ur regionalpolitisk synpunkt är bidraget viktigt då satsningarna ofta görs i sysselsättningssvaga kustområden. Föredragande statsrådet föreslår i årets budgetproposition att anslaget skall reduceras till hälften för det kommande budgetåret för att sedan avvecklas helt. Därför föreslås att endast 2 milj. kr skall anvisas /90. Neddragningen och avvecklingen motiveras med att dessa bidrag numera spelar en obetydlig roll med de höga investeringskostnader som råder. Vi delar inte denna uppfattning. I ett läge då hela fiskerinäringen brottas med betydande lönsamhetsproblem är det en mycket dåligt vald tidpunkt för att minska och ta bort de blygsamma bidrag som trots allt finns. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt bidrag till fiskehamnar, 2. att beslutar anslå 4 milj. kr under anslaget E 4 Bidrag till fiskehamnar mm för /90.
mot · GC02Jo420 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo420 av () Norrlandsfiskets situation Avsaknaden av beredningsindustrier inom räckhåll för norrlandsfisket är en stor nackdel vid avyttrandet av bland annat strömmingen. Handeln med strömming sker i huvudsak enligt samma metoder som . Svårigheten för strömming att finna plats i dagens hushåll beror främst på den form den saluförs. Dagens konsumenter vänder sig till mera lätthanterliga produkter. Även inom sjukvårdens, skolornas och övriga storkök har strömmingen svårt att hävda sig. Utvecklingen av nya produkter och marknadsföring av strömming i nya former är en angelägen åtgärd. i har gjort en intressant utredning om yrkesfisket i länet och har därmed ett mycket bra utgångsmaterial för en fortsatt studie på området för att stärka fiskenäringen. Resurser finns inom yrkesfisket för ilandförande av betydligt större fångster än dagens. Rökhus, beredningslokaler, kyl- och frysanläggningar m.m. måste skapas för att de ökade fångsterna skall kunna tillvaratas. För att bibehålla ett fiske efter med en volym som gör det möjligt att utnyttja de kvoter som står till förfogande i bör åtgärder vidtagas för att öka avsättningen av strömmingsfångsterna. Staten bör medverka till att en utredning kommer till stånd som klarlägger möjligheterna att skapa nya produkter av strömming som är gångbara i olika sammanhang. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för att främja yrkesfisket efter .
mot · GC02Jo421 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo421 Bidraget till fiskets rationalisering m.m. På förslag från föreslår föredraganden att fraktstöd för foderfisk från inte längre skall lämnas från detta anslag. grundar sitt förslag på en felaktighet. Det är inte sanning som anför, att fraktstöd lämnas inom ramen för fiskprisregleringen. Inga fraktbidrag lämnas inom denna ram. Däremot utgår pristillägg, men det har ingenting med fördyrade frakter att göra utan har till ändamål att något förbättra den dåliga lönsamheten i sill/strömmingsfisket. Fraktstödet har tillkommit för att de bifångster som erhålls vid sill/ strömmingsfiske i och inte kan avsättas på ostkusten till djurföda skall kunna transporteras till och ge en viss lönsamhet. Det råder dumpningsförbud av foderfisk i , men en förutsättning för att fiskaren skall lägga ner arbete är att hanteringen ger ett visst netto. Anslaget har inte utnyttjats särskilt hårt. Ca har på detta sätt med lastbil fraktats till , vilket kostat ca . Det är från flera utgångspunkter angeläget att möjligheterna till fraktstöd vid transporter med lastbil från ostkusten till finns kvar. Dels undviks brott mot dumpningsförbudet, dels ökar det lönsamheten något, som är alltför låg, dels tillförs råvara till den enda fiskmjölsfabriken som finns i - . Eftersom ej förbrukade medel får användas till annat ändamål såsom skrotning av äldre fartyg, kommer den del som ej utnyttjas till nytta på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att får användas till fraktbidrag för foderfisk när det sker med lastbil från till .