mot · GC02U557 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U557 av , m.fl. (mp) Miljösituationen i Miljösituationen i är alarmerande. utpekade Sejmen det polska parlamentet - 27 regioner, innehållande en tredjedel av befolkning, som hotades eller redan drabbats av ekologisk katastrof. Föroreningarna i luft, vatten och jord är på vissa platser så stora, att byar evakueras och jordbruksproduktion förbjuds. offentliggjordes, att mer än 4/5 av den polska barrskogen är allvarligt skadad. Mer än hälften av vattnet i floder är så förorenat att det inte är användbart för industriella ändamål. är den enda huvudstaden i utan reningsverk. Trots ökade insatser på miljöskyddsområdet i under den senare delen av 80-talet, så fortsätter utsläppen att öka och beräknas göra så en bit in . En rad faktorer försvårar situationen för : Landet har en utlandsskuld som uppgår till nära . Återbetalningen av räntor och amorteringar slukar en stor del av exportinkomster i västvaluta. Dessa pengar hade i stället behövts för inköp av avancerad reningsteknik. Miljökatastrofen i är akut! är inte kapabelt att mobilisera de enorma resurser som krävs för att åstadkomma en acceptabel förbättring av det allvarliga läget. De höga föroreningshalterna från den polska industrin beror inte bara på frånvaro av reningsteknik, utan också på att industrin är föråldrad och utsliten. På många platser i , t.ex. i och , finns fabriker , som är i drift. Den föråldrade industrin ger inte bara upphov till utsläpp, utan är dessutom mycket energikrävande. av all energi som produceras härrör från brun- och stenkol. Förbränningen av kolet ger upphov till stora utsläpp av bl.a. svaveldioxid och koldioxid. De polska koltillgångarna är inte oändliga. Enligt uppgift kan tvingas att upphöra med sin kolexport . har än så länge ingen kärnkraft. Men det polska atomenergiprogrammet är mycket omfattande, och inofficiella källor talar om att 12 kärnkraftverk är planerade. De ovan nämnda faktorerna sätter i ett mycket utsatt läge. För att lösa miljökrisen måste - genomföra en omfattande modernisering av industrin - snabbt utveckla miljövänliga alternativ till kol och kärnkraft. Till detta kommer tusentals oumbärliga installationer för luftskydd och nya avloppsreningsverk som måste byggas. Det framstår som allt tydligare att endast internationella miljöinsatser kan åstadkomma en förbättring av läget. Från polsk sida har man vädjat om sådan hjälp, men ännu har man inte fått gehör för denna idé. Sorn grannland till kan inte undgå att drabbas av föroreningar. av det svavel som faller ner över härrör från källor i . Den största enskilda förorenaren av är floden . Det beräknas att Wisla ensam svarar för av de näringsämnen som detta hotade innanhav tar emot. För att värna om natur är det alltså starkt motiverat att verka för miljöförbättrande åtgärder i . har en lång erfarenhet inom miljövårdsområdet. Vi har utvecklat en hög kompetens inom miljöteknikområdet. Som granne till ett land som hotas av ekologisk katastrof har ett moraliskt ansvar för att hindra en sådan katastrof. Det är skyldighet att ingripa och ställa vår tekniska och yrkesmässiga kompetens till förfogande. Flera konkreta miljösamarbetsprojekt mellan och har redan initierats. Städer som har skaffat sig miljövänorter i och utvecklar nu miljösamarbete med , , m.fl. , och har tillsammans samlat in pengar för att möjliggöra förbränning av gas istället för kol i den hotade staden . Ett omfattande kontaktnät mellan svenska och polska miljöorganisationer, universitet, företag och myndigheter har byggts upp av . Dessa exempel på mellanfolkligt miljösamarbete visar att det i finns en hög medvetenhet om miljöproblem och att svenska miljövårdsinsatser i har ett brett stöd. 1988/89 U557 1* 1988/89. som mottagare av miljöhjälp Mot. Viljan från de polska myndigheternas sida att på allvar ta itu med miljöpro- ^557 blemen har ökat markant . Den nya regering som bildades har satt miljön som den tredje viktigaste frågan i sitt handlingsprogram, vilket i klartext betyder att den mångåriga förtigningen och bagatelliseringen av miljöproblemen har upphört. presenterade det polska miljöministeriet ett nationellt miljövårdsprogram fram . Detta dokument visar bl.a. att kommer att avsätta betydligt större resurser än tidigare för miljöinvesteringar, främst inom vatten- och luftvårdsområdet. Den ekonomiska reform som håller på att genomföras i påverkar i hög grad miljöpolitiken. Ett av de områden där utländska investeringar i (genom t.ex. ) skall prioriteras gäller produktion av miljöteknik. Samproduktion mellan polska och utländska företag inom detta område skall bl.a. annat ges särskilt förmånliga skattevillkor. Vi kan med tillfredsställelse se att enskilda organisationer, inte minst inom miljörörelsen, nu tillåts verka i och där utgöra påtryckningsgrupper på politikerna. Det råder ingen tvekan om att den starkaste miljörörelsen i finns i . Ett åttiotal olika föreningar med över en miljon aktiva medlemmar arbetar med miljö- och naturvårdsfrågor. Mest känd i är Polska Ekologiska Klubben (PKE), som tack vare sin sakkunnighet och oberoende ställning vunnit respekt i alla läger. Det är till stor del PKE:s förtjänst att det råder nästan fullständig öppenhet och fri debatt om miljöfrågorna i . En mängd privata småföretag som sysslar med produktion av reningsteknik och projektering av olika miljövårdsåtaganden har bildats . Som exempel kan nämnas att vid den senaste internationella jordbruksmässan i () hade mer än en tredjedel av de polska företag som deltog i mässan anknytning till miljövård. Miljöinsatser i - ett sätt att rädda har ur flera miljöaspekter skadats allvarligt. Stora arealer inom djupområdena är syrgasfria; höga näringshalter leder till för hög algproduktion; halten giftiga ämnen som klorerade klorväten och andra biocider skadar bl.a. fisk och sälar. Tungmetaller, inte minst kvicksilver, tas upp och anrikas i organismer. Stora investeringar görs vid de svenska industrierna för att minska utsläppen genom förbättrad rening eller övergång till alternativ teknik. Ansträngningar kommer att ske från jordbruket och de kommunala reningsverken för att reducera närsaltutflödet. De nödvändiga svenska insatserna har dock en begränsad effekt, då belastningen på till större delen kommer från de baltiska staterna, och . Floden avvattnar av yta och utgör den största föroreningsbäraren till . av det totala näringstillskottet beräknas komma med Wisla, och uppgifter gör gällande att av vissa gifter i har samma ursprung. I stora delar är Wisla så hårt förorenad att vattnet ej kan användas ens för industriellt bruk; att bada är ej tillåtet, och det biologiska livet är svårt stört eller helt utdött. Wislas tillstånd är ett symtom på effekten av en föråldrad industri som drivs U557 utan hänsyn till miljön och på effekten av ett tätbefolkat samhälle utan resurser att bygga avancerade reningsverk. problem kan inte ses som ett isolerat nationellt problem. , som tar emot föroreningarna, angår alla strandstater i lika grad, och då ekonomiska resurser är utomordentligt dåliga, måste lösningar tillföras utifrån. Sådana lösningar måste påböijas . Initiativ har tagits av en forskargrupp i till vad som kallas . I samarbete med Världsnaturfonden (WWF), en polsk-amerikansk stiftelse för jordbruksutveckling (FDPA) och svensk industri, banker och kreditinstitut har flera ledande forskare inom ekologi arbetat fram en modell för ett inledande arbete med miljöförhållandena i och omkring Wisla. Första steget i projektet är att tillsammans med polska forskare och miljövårdsinstitut samordna alla tillgängliga ekologisk data kring Wisla och, där så behövs, komplettera dessa data med aktuell uppföljning och med inom nu ej tillgänglig teknik. Det andra steget i projektet kommer att bli att ett svenskt-polskt ekologiskt-tekniskt organ bildas för tillvaratagande av första stegets resultat, som skall ligga till grund för en långsiktig saneringsplan av Wisla. För att kunna finansiera utförandet är idén den att byta utlandsskuld mot insatser för miljön. Världsnaturfonden får tillgång till statens och bankers fordringar på och omvandlar dessa i polsk valuta för lokal investering i miljöförbättrande åtgärder. FDPA skall ha det övergripande ekonomiska ansvaret inom och Världsnaturfonden vara samarbetspartner utanför. I projektets förutsättning kan svensk miljöteknik finna en viktig roll på den marknad som öppnas. De förbättringar som kommer att inträffa i vid minskad påverkan kommer också att ge väsentliga förbättringar i fiskets ekonomi. Inga andra svenska miljövårdsinvesteringar kan ge så stora förbättrande effekter för som de som läggs ner på problemen kring Wisla. Det är de grönas förhoppning att skall bli en modell för andra internationella miljöåttaganden i . I föreligger det ett särskilt akut behov av internationella insatser i . Detta ekologiska katastrofområde befolkas av fyra miljoner människor. Effekterna av miljöförstörelsen märks genom en sänkt medellivslängd, hög barnadödlighet och hög frekvens av för tidiga födslar. Flera andra länder i , däribland , DDR och de baltiska republikerna, brottas med miljöproblem i samma skala som . För att hitta lösningar på de allvarliga miljöproblemen krävs att och andra länder i utarbetar en långsiktig strategi för att tackla dessa problem. Med hänvisning till ovanstående hemställs U557 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljösituationen i , 2. att anslår för stöd till vattenvårdsåtgärder inom ramen för inledande fas, 3. att beslutar att effektuera hela skuld till i enlighet med motionen, 4. att anslår till svensk konsulthjälp för överföring av kunskaper i miljöteknik till , 5. att med hänsyn till åtagandena under yrkandena 2 och 4 utökar anslaget B16 på huvudtitel 14 till , 6. att begär att regeringen förordnar en svensk miljöattaché i , 7. att begär att regeringen återkommer med förslag till stöd till företag, institutioner och föreningar som planerar samarbete med för utvecklande av förnyelsebara energikällor och energisparåtgärder, 8. att begär att regeringen undersöker möjligheterna för bättre villkor för svensk miljöteknikexport till , 9. att begär att regeringen utreder möjligheten till en internationell hjälpinsats till samt till stöd till svenska miljöinvesteringar i denna region, 10. att begär att regeringen utarbetar ett förslag till hur miljösamarbete mellan och skall utvecklas på lång sikt och vilka möjligheter har att samordna dessa planer med andra västeuropeiska länder. Per () ()