mot · GC02A427 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: A427 av m. fl. En positiv utveckling inom Den senaste rapporten från ger en ganska optimistisk bild av läget i länet. Det har ljusnat över horisonten, heter det i sammanfattningen. Rapportens slutsatser kan sammanfattas på så sätt att sysselsättningen tryggas genom den rådande högkonjunkturen. skördar frukterna av den strukturomvandling som pågått . Vidare noteras att insikterna har ökat om att har ett läge som ger länet goda utvecklingsmöjligheter. växer totalt sett. Inte har folkökningen varit så stor som . Det totala invånarantalet i närmar sig 8,5 miljoner. Särskilt positivt är att befolkningsstatistiken visar en glädjande förbättring även i län och kommuner som tidigare gått tillbaka i invånarantal. För del vände utvecklingen redan föregående år, då en viss folkmängdsökning registrerades. noteras än mer glädjande siffror. Det framgår av följande jämförelse med några grannlän: Vad vi inledningsvis framhållit om en förbättrad utveckling på grund av strukturomvandling inom industrin framgår av uppgifterna om att folkmängden i ökat med 382 och i med 388. Även och har ökningstal på mellan 300 och 400. , där fortsätter att starkt rationalisera, minskar däremot fortfarande. Befolkningsutvecklingen belyses i vidstående diagram. Därav framgår att och avviker från länstrenden genom en markant uppåtgående kurva och genom en diametralt motsatt utveckling i nedåtgående riktning. Vad vi här pekat på får inte locka till missuppfattningen att alla problem är övervunna för del. Arbetslösheten har visserligen varit rekordlåg. Men om förklaringen till detta är att delar av arbetskraften och särskilt då många ungdomar flyttar till arbete och utbildning i andra regioner särskilt områdena kring universitetsstäder som kvarstår behovet av åtgärder på central nivå från regering och riksdag på lokaliserings-, utbildnings- och kommu Vi vill vidare framhålla att kvinnosysselsättningen Mot. 1988/89 är låg. BEFOLKNINGSUTVECKLINGEN-l-SÖDER MANLANDS LÄN OCH DESS KOMMUNER ÅREN 1980- 198B INDEX 1980=100 NYKOPI NG .^VINGAKER 100.0 ^-LÄNEl + -'" Av de 23 kommuner som är föremål för stöd inom Bergslagsprogrammet är samtliga utom och ytterligare tre kommuner antingen inplacerade i stödområdet eller utpekade som strukturomvandlingskommuner. bör därför klassas som strukturomvandlingskommun. Vad gäller det först nämnda området kvarstår det faktum att den statliga verksamheten i präglats av tillbakagång . Personalminskningen har bl. a. drabbat i och Studsvik i . Av budgetförslaget framgår att tanken på en sammanslagning av nu övergivits. Det betyder att verksamheten i får inriktas på att genom effektivitet i organisationen kunna konkurrera om både militära och civila jobb. Studsvik AB:s ekonomiska situation har varit problem- 10 För att möjliggöra en ekonomisk rekonstruktion har staten lämnat Mot. Bolaget har också vidtagit en rad åtgärder för att förbättra A427 den ekonomiska situationen. Ett hoppfullt tecken avseende bolagets framtida utveckling är tillkännagivandet i miljö- och huvudtitel att särskilda medel anvisas för att den energirelaterade forskningen vid Studsvik skall samordnas med övrig energiforskning. Utvecklingen inom , vars huvudkontor ligger i , har visserligen varit positiv men förändringar i fråga om både exportmöjligheter och order från svenska försvaret kommer säkert att framtvinga besvärande omställningar. Mot bakgrunden av vad vi bl. a. ovan anfört om den statliga verksamheten i finns starka skäl för statsmakterna att prioritera vid framtida utflyttning av statlig verksamhet. En gynnsammare utveckling i länet, som innebär att resurser i fråga om yrkeskunskap och industriell kapacitet bättre utnyttjas, är ett riksintresse. Vi är medvetna om att totalt för riket kan problemen inom industrin inte lösas genom att tillverkningsenheter flyttas mellan olika regioner. Inriktningen måste vara att vidareutveckla varje läns speciella profil och egenskaper. Det gäller i fall att utveckla och stödja den befintliga företagsamheten och skapa ett ökat inslag av kvalificerad produktion genom att verka för att den rikliga förekomsten av fjärrstyrande koncernföretag expanderar sådan verksamhet i anslutning till deras tillverkningsenheter i länet. De sörmländska kommunerna har visat stor förmåga att ta konstruktiva initiativ för att motverka den negativa utvecklingen. Som exempel kan nämnas att tillsammans med arbetar med ett utvecklingsprogram. Ett särskilt projekt har startats för . Inom projektets ram arbetas bl. a. för en utveckling av , hamn, Östersjömuseum, /och utvecklingen av Studsvik. Behovet av statlig verksamhet i länet är också stort i den s. k. KFVregionen (, och ). I särskild motion behandlar vi önskemål om en snabbare utveckling inom hela utbildningsområdet, varvid särskilt pekas på utbyggd högskolekapacitet i länet. Detta är särskilt betydelsefullt för att ge sörmländska ungdomar bättre möjligheter att utbilda sig, arbeta och bosätta sig i länet. För det tredje är det ett viktigt krav att kommunikationerna med anknytning till länet förbättras. Från regionalpolitiska utgångspunkter ser vi samordningen av Svealands- och Mälarbanorna som en mycket betydelsefull fråga för utvecklingen av arbetsmarknaden bl. a. i . har planeringen för en sådan utveckling av tågtrafiken framskridit på ett mycket positivt sätt. Det är dock nödvändigt att erforderliga resurser ställs till förfogande för att projektet skall kunna förverkligas inom rimlig tid. Inte minst gynnas den kvinnliga arbetskraften om kommunikationerna förbättras. Detta är så mycket mera nödvändigt eftersom kvinnornas tillgång till arbete är sämre i vårt län i jämförelse med riksgenomsnittet. För att arbetspendling skall vara möjlig är det nödvändigt att tidtabeller- Mot. 1988/89 na medger täta resor morgnar och kvällar samt att tågen stannar vid A427 befintliga stationer och inte bara kör förbi för att nå ändstationerna. Det är emellertid inte enbart utbildnings- och kommunikationsmöjligheterna som är avgörande vid val av bostadsort utan även en mångsidig arbetsmarknad och ett rikt kulturliv i vid bemärkelse. har en stor tillgång i sin natur med öppna hagar, skog och skärgård. För länet med dess unika naturresurser är miljöskydd och naturvård alltid angelägna verksamhetsområden. Med tanke på den rika skatt av kulturminnen som finns i länet är det angeläget med centrala insatser till stöd för pågående arbete med det regionala kulturminnesvårdsprogrammet. Kulturminnesvårdsenheten på och övriga berörda myndigheter bör tillföras nödvändiga resurser, så att inte oersättliga värden går förlorade. Det är viktigt med en både organisatorisk och ekonomisk planering, som främjar rekrytering och bibehållande av kompetent personal. Sammanfattningsvis vill vi framhålla att har goda utvecklingsmöjligheter. Men är det nödvändigt med centrala insatser inom de områden som vi berört i motionen. Utbildning och kommunikationer behöver förbättras och det är likaså nödvändigt att länet tillförs statlig verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder till stöd för en positiv utveckling inom . () () () ()