mot · GC02Jo504 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo504 av och (båda s) Skyddet av vårt dricksvatten Vättnet är vårt viktigaste men vårt sämst kontrollerade livsmedel. Kvalitetskontroller, som enligt livsmedelsverket borde ske , görs på många håll i landet bara . De människor, som förgiftas av dåligt dricksvatten, är långt fler än de som blir sjuka av skämda matvaror. inträffade 21 vattenburna epidemier med ungefär 10 000 sjuka. till och med rapporterades inte mindre än 32 epidemier och minst 8 000 insjuknade. Enligt statens bakteriologiska laboratorium (SBL) räknar man med åtminstone ett stort sjukdomsutbrott med minst 500 sjuka . I insjuknade 1987 4 000 skidturister, sedan avloppsvatten trängt in i dricksvattnet. Mer än 1 500 infekterades av en tarmparasit och mer än 100 av den allmänfarliga sjukdomen amöbadysenteri. drabbades 2 000 personer i av akuta magplågor till följd av dåligt dricksvatten. I har de ofta höga nitrathalterna i dricksvatten länge utgjort ett stort problem. Inte sällan uppmäts nitrathalter över det hygieniska gränsvärdet /l i många vattentäkter. Man räknar med att 100 000 personer dricker eget vatten med så höga nitrathalter att det inte får ges till barn . oroar sig forskare mer och mer för försurningens effekter. Metaller fälls ut i vattnet och påverkar vår hälsa. För högt aluminiuminnehåll misstänks ge upphov till Alzheimers sjukdom. Koppar från vattenledningarna är en vanlig orsak till långvariga diarréer hos små barn. Allt fler undersökningar tyder dessutom på att vårt botemedel mot föroreningsproblem, klorering av vattnet, också kan ge allvarliga skador, t.ex. mag- och tarmcancer. uppgick konsumtionen av kommunalt vatten . Förlusterna är av förbrukningen. Detta måste anses som oacceptabelt slöseri med tanke på att vatten är en begränsad naturresurs. De svenska hushållen köpte 1987 vatten för , utan att egentligen veta vad de fick för pengarna. Till skillnad från andra livsmedelstillverkare har kommunerna ingen skyldighet att varudeklarera sin produkt. Vad den innehåller, när den når mottagaren, vet ofta inte tillverkaren själv, långt mindre konsumenten. För detta vårt vanligaste och viktigaste livsmedel av högst varierande kvalitet betalar vi också högst varierande priser. Priset styrs dock inte av kvaliteten på det dricksvatten man får i sina kranar utan på i vilken kommun man råkar bo. En kommuninvånare i i kommer undan med en vattenkostnad på mindre än en tusenlapp , medan den som bor i kommun i får betala nästan så mycket. Vi dricker normalt ca en liter vatten (barn ca hälften). Förorenande utsläpp i vattentäkterna, sönderfallande ledningsnät och tekniska brister i förening med dålig kontroll vid många vattentäkter är de viktigaste orsakerna till vårt ofta kvalitetsmässigt undermåliga dricksvatten. betraktas dricksvatten som ett livsmedel. I och med detta fick livsmedelsverket ta över det centrala ansvaret. Den första åtgärden var att samla alla gällande regler och råd för dricksvatten i en gemensam lag dricksvattenkungörelsen - som kom . Men reglerna för provtagning överfördes oförändrade från den nu hälsovårdsstadgan. Reglerna för kvalitetsbedömning av dricksvatten kopierades rakt av från de allmänna råd som dåvarande medicinalstyrelsen gav ut . Dessa är inte ens bindande. har livsmedelsverket arbetat med att ta fram nya regler för kontroll av dricksvatten. förutsatte i sitt betänkande 1987/88:17 att den av livsmedelsverket föranstaltade undersökningen rörande dricksvattenförsörjningen resulterar i ett åtgärdsprogram för tryggad och förbättrad dricksvattenkvalitet. Så har tyvärr inte skett. Arbetet med att ta ny dricksvattenkungörelse har dragit så långt ut att ett uttalande från sida torde vara nödvändigt. För att åstadkomma en helhetslösning på de alltmer uppenbara problem som är förknippade med kontrollen av vårt dricksvatten måste regering och riksdag ålägga ansvariga myndigheter att skärpa kraven på varenda länk i produktionskedjan från råvattnet via reningsverken till konsumtion. Ett program för en bättre dricksvattenkvalitet måste omfatta följande åtgärder: Samordning av och livsmedelsverkets regelarbeten inom VA-området. Skärpta krav på provtagning av råvatten och renvatten i vattenverk samt införande av krav på regelbunden provtagning ute i vattenledningsnätet. Översyn och skärpning av gällande skyddsföreskrifter för vattentäkter och påskyndande av åtgärder för att fastställa skyddsområden för de vattenförsörjningsanläggningar som ännu inte omfattas av sådana. Översyn av gällande gränsvärden för metaller och kemiska ämnen i dricksvatten. Fastställande av gränsvärde för nitrit med /l resp. /l för barn . Krav på hygien och utrustning i vattenverk jämställs med förhållandena i slakterier och livsmedelsbutiker. Införande av skyldighet att varudeklarera dricksvattnet. Ökad satsning på forskning kring vårt dricksvatten (denna forskning är kraftigt eftersatt i ). 1988/89 Jo504 Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder för en bättre dricksvattenkvalitet. () () 1988/89 Jo504