mot · GC02T563 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T563 av m.fl. (c, m, fp, vpk, mp) En järnvägslinje mellan och Snabba tågförbindelser planeras mellan i första hand triangeln . Enligt vår mening är det också viktigt att noga undersöka snabbtågsförbindelse . Det är i detta sammanhang som Ostkustbanan längs blir aktuell. Järnvägstrafiken/järnbanenätet har i de flesta andra länder utvecklats snabbt. I vårt land har däremot rått en låtgåinställning till järnvägstrafikens roll i det totala trafikarbetet. I har persontrafiken i efterhand sjunkit i betydelse och även i kvalitet beroende på kapacitetsproblem på stambanan till följd av att godstrafiken ökar starkt. Ett enkelspår fungerar någorlunda vid 40 tåg/dygn och bristfälligt vid ca 70 tåg/dygn. Mellan och går 75 tåg + ett antal extratåg, se tabell nedan. Dubbelspår är under utbyggnad på denna delsträcka, som är tämligen kort. Långsele-Mellansel-Vännäs har ca 49 & 42 ordinarie tåg/dygn + extratåg. Med dessa belastningar får man förutom tidhållningsproblem även stora svårigheter att återställa tidtabellen, när den spårat ur. Vidare har man stora problem med att få tid att underhålla banan, eftersom endast mycket korta tidsintervaller blir tillgängliga. Norr om upp mot är belastningen 36 ordinarie tåg + extratåg, vilket innebär att man här än så länge har viss möjlighet att köra in förseningar. Rådande belastning av Norra stambanan, samt prognos vid fortsatt utveckling som * 2 mötesplatser beslutade Tillkommer: lokaltåg, chartertåg och extratåg, ca . Med en fortsatt godstrafikökning, som , kommer man att ungefär , trots planerade utbyggnader av mötesplatser, nå kapacitetstaket med ungefär 70 tåg/dygn. I detta läge kommer persontrafiken att vara i huvudsak strypt och godstrafiken börjar strypa sig Detta innebär att blir den nordligaste utposten för övergripande persontrafik med järnväg. Tvärbanorna planeras bli starkt reducerade vad avser antalet stationer. Godstrafiken och försvarsintressena borde dock innebära att själva banorna blir kvar även med rådande utveckling. har intresse från gods-, försvars- och turistsynpunkt. Med det låga utbudet av flygtrafik skulle inlandet vara väl betjänt av sovvagnstrafik. Sådan förekommer dock inte på inlandet, bl.a. på grund av att banan inte har tillräcklig standard för /h med loktåg. Järnvägsnätet kan spontant uppfattas vara lämpligt att bygga ut med dubbelspår längs nuvarande stambana. Detta är dock en ekonomisk omöjlighet eftersom banan är mycket slingrig. Sträckningen gör att man också missar det stora trafikutbud som finns efter kusten. Ett dubbelspår efter stambanan ger inte heller möjlighet till att får en bana som ingår i ett framtida nordiskt snabbtågsnät. Med ny tunnelbyggnadsteknik finns möjligheter att bygga ny bana i tunnel till ungefär samma kostnad som vid höga bankar och svåra skärningar. Detta innebär att det dramatiska nivåförhållandet genom södra inte behöver vara avskräckande. Vidare är det enklare och billigare att bygga ett nytt spår än att bygga ett andra spår parallellt med befintligt. Sedan den stora järnvägsutbyggnaden har vi i haft mycket små utbyggnader och vi har även på vägsidan byggt relativt små objekt i taget utan större, språngvisa systemeffekter. Vi anser att kustbanan skall beslutas och utbyggas från till . Detta för att nå avgörande systemeffekter efter hela från till . Med ett sådant system skulle man kunna få restider på ., mellan och på ca 2 1/och mellan och på . Snabbtågstekniken utvecklas snabbt varför än kortare färdtider kan förväntas. Detta skulle ge betydligt bättre samverkansmöjligheter mellan städerna längs både vad gäller arbetsmarknad och utbildning. Självklart är det också av intresse att även och kontinenten kommer närmare. Med en kustbana skulle också tvärbanorna få ökat intresse och t.ex. Umeå-Vännäs-Vindeln-Lycksele-Storuman skulle få bättre underlag och bättre resstandard. En persontrafik som inte skulle behöva hotas, som-i dag, av den nödvändiga och successivt ökande godstrafiken. För att få ett heltäckande kommunikationssystem, som är en förutsättning för fortsatt utveckling av näringslivet i , måste järnvägsnätet kompletteras med upprustning av vägnätet. Detta gäller inte minst länsvägnätet. Det är viktigt att samhället kraftfullt satsar på grundläggande förutsättningar för fortsatt industriell utveckling i . Bra kommunikationer är en av förutsättningarna. måste få likvärdiga förutsättningar. Detta är en förutsättning för att de norrländska regionerna i samverkan skulle kunna konkurrera med de redan etablerade storstadsområdena. i har utgett en skrift med arbetsnamnet Nattsol. Det är ett kvalificerat utredningsarbete om näringsliv, arbetsmarknad och transporter. Tvärsektionellt samordnad planering. I skriften har utarbetats en systemskiss över trafiksamarbete vägar, järnvägar och flyg. Vi vill också i denna motion citera ett avsnitt som berör järnvägstrafik från i , som enhälligt har antagit en länsrapport . Där står följande att läsa: Mot denna bakgrund anser att en allsidig och förutsättningslös utredning bör göras för att få fram ett beslutsunderlag för byggande av en järnvägslinje längs norr om med en sådan utformning att trafik med snabbtåg blir möjlig. Hela måste utvecklas positivt. Det behövs nu basinvesteringar för framtidstro. Dit hör vägupprustningen, en förbättring av dagens järnvägsnät och tågtrafik samt en utbyggd ostkustbana. Frågan om den framtida järnvägstrafiken har en så stor regionalpolitisk och miljömässig betydelse att den inte kan överlämnas till . bör därför tillsätta en parlamentarisk utredning som får i uppdrag att utreda en ostkustbana efter från till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning som får i uppdrag att utreda en ostkustbana med sträckning efter mellan och .