ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub570 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub570 Lokalisering av Ekonomlinjens fördjupningsdel till Den starka företagartraditionen i bygger på handel och tillverkning. Verksamheten i näringslivet fördelar sig med handel , industri och tjänster . Av tjänsterna är en ovanligt hög andel privata. Varor för mer än . passerar tullkammare , vilket värdemässigt placerar den på femte plats i landet. Näringslivet i har uttalade svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft inom det ekonomiskt administrativa området. De studerande vid högskolans i ekonomiska basblock fortsätter i allmänhet med fördjupningsdelen vid . Näringslivets företrädare menar att på så sätt mister man möjlighet att rekrytera och regionen förlorar attraktiv arbetskraft. För denna region är alltså tillgången på kvalificerade ekonomer av allt större betydelse och därför är en lokalisering av ekonomilinjens fördjupningsdel till synnerligen angelägen. Men någon sådan föreslås inte i årets budgetproposition, och riskerar därmed att bli en av de två högskoleorter i landet som inte kan erbjuda undervisning inom både basblock och fördjupningsdel, d.v.s. fullständig ekonomutbildning. Högskolan ger redan nu ett antal utbildningar på fördjupningsnivå. I samverkan med och de regionala och lokala skattemyndigheterna ger högskolan påbyggnadsutbildning inom skatteområdet, s.k. controllerutbildning. Inom ramen för ett samarbete mellan högskolan, kommun och deltar högskolan i fördjupningsblock i småföretagsekonomi. Vidare finns vid högskolan en lokal påbyggnadsutbildning inom samma område för studerande som genomgått basblocket. Inom utbildningen ges bl.a. möjligheter till studier i . Styrelsen för högskolan har prioriterat följande fördjupningsalternativ: Näringslivets behov och högskolans kompetens ger enligt min mening förutsättningar för att fördjupningsdelen kan lokaliseras till 1989/90. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs Ub570 att beslutar lokalisera ekonomlinjens fördjupningsdel till .
mot · GC02Ub572 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub572 av och (båda c) Utökad sjukgymnastutbildning Utbildning för sjukgymnaster i landet räcker inte till för att täcka behovet inom olika delar av vården. Många utannonserade tjänster förblir obesatta . I län är ett flertal tjänster obesatta. Det gäller inom olika områden, såväl inom primärvård som långvård, ortoped- och kirurgavdelningar, medicin och rehabilitering för många trafikoffer. Särskilt besvärligt är det att få utbildade sjukgymnaster att söka tjänst inom omsorgsverksamheten. Därmed är det också omöjligt att leva upp till de tvingande skyldigheter som omsorgslagen kräver för bl.a. handikappade. Det har blivit en absurd situation och en stor tragedi för många handikappade, utvecklingsstörda och deras familjer. För att råda bot på den uppkomna situationen borde utbildningsplatsernas antal ökas. Eftersom det är brist på sjukgymnaster i borde utbildningskapaciteten utökas i , där det finns kvalificerade lärare och handledare. Praktikundervisning för sjukgymnaster kan lämpligen förläggas vid olika sjukhus i såväl som län. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utökad sjukgymnastutbildning i . () ()
mot · GC02Ub573 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub573 Den pedagogiska utbildningen för lärare vid universitet och högskolor Högskolor och universitet är de enda läroanstalter där lärarna är behöriga att undervisa utan formell praktisk/pedagogisk utbildning. Följderna av detta är att en del lärare brister i sin pedagogiska framställning och inte kan förmedla sina kunskaper till studenterna på ett begripligt sätt. Det är ont om bra praktiska/pedagogiska kurser för lärare vid universitet och högskolor. Många av de kurser som finns är dessutom av dålig kvalitet. Lärarna uppmuntras inte heller att skaffa sig praktisk/pedagogisk utbildning. Meritvärdet vid tillsättningar av högre tjänster är också lågt. Jag föreslår därför att praktisk/pedagogisk utbildning i större utsträckning blir ett behörighetskrav för lärartjänster vid universitet och högskolor. Inom universiteten måste utvecklas bra praktisk/pedagogiska kurser . Dessa kurser måste alla som inte genomgått lärarhögskola genomgå för att bli behöriga att undervisa vid högskola och universitet. Denna utbildning bör kunna ges inom ramen för tjänsten. Utbildningen bör innehålla undervisningsteknik, inlärningspsykologi, uppläggning av olika undervisningsformer som föreläsningar, seminarier m.m., övningsföreläsningar inför pedagoger och studenter, kursvärdering, uppläggning och analys. Vidare bör utbildningen innehålla avsnitt om föroch nackdelar med olika undervisningsformer, inlärningsprocesser, för- och nackdelar med olika hjälpmedel som video, overhead etc. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att stärka den pedagogiska kompetensen hos lärare inom högskolan. 1 1988/89. Nr U1)573-578
mot · GC02Ub574 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub574 Rekrytering av medicinstuderande till forskning Behovet av rekrytering av medicinskt utbildade personer i preklinisk forskning har framförts vid olika tillfällen, senast i en rapport från , . Ett skäl till den bristande rekryteringen av medicinare till de prekliniska institutionerna är svårigheterna att avbryta den s.k. blocktjänstgöringen för att pröva på preklinisk forskning samt att finansiera ett sådant studieavbrott. I är förutsättningarna för medicinare att ägna sig åt såväl preklinisk som klinisk forskning mycket bättre än i , vilket också syns på rekryteringen av unga forskare. Där finns möjlighet för de medicinstuderande att för avbryta sina studier och ägna sig åt forskning. Det är också möjligt att få s.k. studentstipendier på 60 000 Nkr. kan studenterna pröva på forskning och avgöra om de vill gå vidare till en doktorandutbildning. Jag föreslår att man i inrättar studentstipendier i likhet med vad man har i samt att man gör det möjligt för medicinstuderande att avbryta sina studier för forskning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att införa ett studentstipendiesystem i och möjligheterna för medicinare till studieavbrott för forskning.
mot · GC02Ub575 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub575 En tillbyggnad av i sjuder av liv men det är trångt överallt, vilket även en tillfällig besökare kan konstatera. Bristen på lokaler för verksamheten är krisartat stor. Bristen gäller laboratorier för högskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, arbetsrum för anställda, lärosalar och grupparbetsrum. Många anställda får dela arbetsrum och det fungerar naturligtvis mycket dåligt. Planeringen av en tillbyggnad av har skett . har överlämnat byggnadsprogram till regeringen och har föreslagit genomförande. Projektet är kostnadsberäknat till 39 milj. kr. är en mycket framåtsträvande högskola med en klart uttalad vilja hos personal och studenter till utveckling. En tillbyggnad måste med det snaraste genomföras för att möjliggöra en god och önskvärd utveckling av högskoleverksamheten i . En tillbyggnad är också nödvändig för att den nuvarande utbildningen skall kunna bedrivas i rimliga former. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen särskilt bör beakta behoven av en tillbyggnad vid högskolan i .
mot · GC02Ub577 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub577 fördjupningskurs i teknik för hushållslärare Vid i kommer man att i anslutning till slöjdlärarlinjen anordna teknikkurser för ettämneslärare i trä- och metallslöjd. Jag anser att även hushållslärare bör få tillträde till dessa kurser, och det av flera skäl: - Den teknik som vi alla först och självklart får kontakt med är den som vi använder i skötseln av ett hem och vid matlagning. Tekniken uppstod ju i själva verket när vi skulle mala säd, bära matvaror, väva tyg osv. Därför ingår också en del tekniska kurser i hushållslärarutbildningen. - För att utjämna det fasta könsrollsmönstret som fortfarande hänger kvar är det viktigt att också kvinnor undervisar i teknik och använder exempel från kvinnliga discipliner när det gäller exempel på teknisk verksamhet. Hävstångslagen illustreras lika bra av en flicka/pojke som hackar mandel, som av en muskulös karl som spettar upp sten! - Lärare som har kompetens att undervisa i fler ämnen blir mer användbara i skolan. Då behöver inte heller läraren möta så många elever och eleverna behöver inte ha så många olika lärare. - På i vid Tema T-teknik social förändring, leds olika forskningsprojekt av professor . Under / 88 och fortfarande har hushållslärarlinjen vid byggt upp ett samarbete med Tema T. Där finns alltså en grund att bygga vidare på. Av ovanstående skäl anser jag alltså att det vöre värdefullt att också hushållslärare kunde genomgå fördjupningskursen i teknik som planeras i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om hushållslärares möjlighet att genomgå fördjupningskurs i teknik.
mot · GC02Ub579 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub579 Bättre utbildning inom avfallsområdet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo772 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av bättre utbildning inom avfallsområdet. () () () 1 1988/89.
mot · GC02Ub580 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub580 av m.fl. (fp) Utbildning om demenssjukdomar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So459 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildning om demenssjukdomar för sjukvårdspersonal. () () ()
mot · GC02Ub581 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub581 av m.fl. (s) En trafikutbildarlinje vid högskolan i / Trafikutbildning är i ett förbisett område. Ingen enhetlig utbildning finns att tillgå. Branschföreträdare är överens om att trafikskolornas undervisning kan förbättras avsevärt. Utbildningsfrågorna börjar alltmer fokuseras och blir därför ett mycket viktigt inslag i framtida trafiksäkerhetsarbete. /har satsat på en kompetensutveckling i ämnet trafikpsykologi. 5-10-poängskurser i detta ämne ges av högskolan för utbildningsledare och inspektörer anställda av trafiksäkerhetsverket. Intresset från branschen har varit påfallande. I TSV:s trafiksäkerhetsprogram avseende planeringsperioden / 90-1991/92 anförs under rubriken av trafiklärarutbildningen (s 34) En utveckling av trafiklärarutbildningen kan ses som en principiell fråga där kraven på kunskaper inom pedagogik, psykologi och metodik inte bör skilja sig från de krav som gäller för andra lärargrupper. Det är därvid av intresse att överväga att utreda förutsättningarna för att införa en trafiklärarutbildning inom högskolans ram. Utbildningen skall ses som ett led i samhällets strävan att minska trafikolyckornas antal, inte minst för den utsatta gruppen vars olycksfrekvens är oacceptabelt hög - 12 gånger fler singelolyckor och 7 gånger fler dödsolyckor än förare . En utbildning, främst riktad till bl.a. trafiklärare, utbildningsledare och förarprövare skulle kunna leda till flera positiva effekter, med en effektivare trafikantutbildning som viktigaste utfall. Dessutom kunde grunden läggas för något som kan bli ett trafikutbildningscentrum i /. Närheten till TSV och det fruktbara samarbete som har utvecklats mellan högskolan i /och TSV är en stabil hörnpelare. Det faktum att vi i har åtskilliga institutioner som sysslar med trafiksäkerhet-VTI, , transportforskningsberedningen, NTF m.fl. - men ingen institution som är speciellt inriktad på utbildningsproblematiken i trafiksammanhang talar för möjligheten av att utveckla en bas i / . Ytterligare ett notabelt faktum i för högskolan positiv riktning är att högskolan i /haft trafiksäkerhetsverkets uppdrag att arbeta fram ett helt nytt teoriprov för samtliga körkortsbehörigheter. Arbetet med detta är nu avslutat och har i sig ytterligare förstärkt kanalerna till såväl TSV som till trafikbranschen och dess organisationer, som ännu ett stort steg framåt tagits för högskolan vad avser kompetensutveckling på området. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en trafikutbildningslinje vid högskolan i /. () () 1988/89 Ub581
mot · GC02Ub583 · 1989-01-24 00:00:00 — av m.fl. (s) Ökad läkarutbildning Det är för många landsting svårt att klara god hälso- och sjukvård på grund av den bristande tillgången på läkare. Det är stora regionala skillnader i antalet invånare per yrkesverksam läkare. Enligt statistik hade läns landsting 1985 en bottennotering med 534 invånare/läkare. Riksgenomsnittet är 387 invånare/ läkare medan det landsting som låg bäst till hade 251 invånare/läkare. De landsting som ligger sämst till i denna statistik är ett antal landsting i . Det är förutom också , , , , , och . har, trots sina ansträngningar att försöka jämna ut de stora regionala skillnaderna, inte haft så stor framgång. 1 regionlandstingen inrättades 1982-1985 cirka dubbelt så många läkartjänster som utbildades . I dessa landsting, där också läkarutbildningen sker är det lättare att rekrytera. Det är väsentligt lättare i dessa landsting än i de som ligger längre bort från utbildningsorterna. Där det är svårt att rekrytera läkare är det omöjligt att kunna ge tillfredsställande service till den allmänhet som har samma rätt till god hälsooch sjukvård som alla andra medborgare. Dessutom blir det i dessa landsting dryga kostnader för att nödtorftigt upprätthålla akutsjukvård, jourverksamhet och primärvård. Improvisationer och kostsamma arrangemang måste tillgripas. Ju svårare arbetsförhållandena och arbetssituationen är, ju svårare är det att behålla personal och ännu värre blir det att rekrytera och fylla vakanser. Vi ser det därför som ofrånkomligt att aktualisera frågan om utökning av läkarutbildningen. Det fanns 845 nybörjarplatser på läkarlinjen /88. Detta innebar en minskning från de närmast föregående två åren med 185 platser. För att komma tillrätta med rekryteringsproblemen i har UHÄ i uppdrag att utreda förutsättningar för att öka antalet utbildningsplatser på läkarlinjen i . skall UHÄ pröva om det går att göra motsvarande nedskärning vid andra högskolor i landet så att totala antalet platser hålls oförändrat. Vi menar att en rad skäl i stället talar för en ökning av den totala utbildningskapaciteten. - För 14 000 inrättade specialistläkartjänster finns det bara cirka 12 500 sådana läkare att tillgå. - Nya framsteg på det kirurgiska området ger möjlighet till operation och behandling av allt fler patienter. Detta medför ökad efterfrågan på läkare. Brist på läkare leder också till längre köer. - Pensionsavgångar kommer att märkbart påverka antalet verksamma läkare. - Läkarnas genomsnittliga veckoarbetstid är f.n. högre än de flesta andra gruppers på den svenska arbetsmarknaden. torde det vara ofrånkomligt att de minskar sin totala arbetstid. - De dryga extrakostnaderna som många landsting, på grund av läkarbrist, har för att uppfylla rimliga krav på sjukvårdsservice skulle i stället finansiera en ökad utbildning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökning av läkarutbildning i syfte att minska de stora olägenheterna med nuvarande svåra bristsituation. () () () () () 1988/89 Ub583
mot · GC02Ub584 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub584 av och (båda s) Jämnare könsfördelning vid universitet och högskolor Trots att andelen kvinnliga doktorander ökat räder det fortfarande en skrämmande mansdominans inom högskolorna. Som exempel kan nämnas att av alla professorer är män. Villkoren för kvinnliga forskare är förfarande betydligt sämre än villkoren för de manliga. Det har visat sig att jämställdhetslagen tillämpas i mycket liten utsträckning vid universiteten såväl när det gäller aktiva åtgärder som vid bedömning av underrepresenterat kön vid tjänstetillsättningar. Vikariatstillsättningar sker ofta i det fördolda till förmån för professorernas och docenternas påläggskalvar vilka oftast är män. En norsk undersökning visar att kvinnor systematiskt missgynnas vid tillsättningar av professurer och docenturer. För att få kunskap om så sker även i bör en utvärdering göras av samtliga tillsättningar på högre tjänster vid universitet och högskolor. Vidare bör UHÄ få i uppdrag att redovisa könsfördelningen på nytillsatta lektorer, forskarassistenter, docenter och professorer vid samtliga universitet/högskolor. Till denna redovisning bör även fogas uppgifter om könsfördelningen på samtliga ovanstående tjänster vid respektive universitet/högskola. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jämnare könsfördelning för olika tjänster vid landets universitet och högskolor. () ()
mot · GC02Ub586 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub586 av och (båda s) Folklivsforskningen har som ett ganska unikt land en folkbokföring som infördes redan på tid, . Här har kyrkoböcker under århundraden registrerat alla individer och kompletterat med jordböcker, husförhörslängder m.m. Människornas villkor och förhållanden samt öden som drabbade bygder och folkgrupper finns registrerat. Mer och mer blir f.ö. materialet lättillgängligt efter hand som det överförs till databanker. I denna registrering har nationalskatter som inte andra länder har. Det var naturligtvis en väldig framgång då de dittills anonyma människorna blev registrerade att de hade levat och vilka villkor som gällde för dem. Men det skulle vara värdefullt att fördjupa folklivsforskningen och mera konkret få nu levande och kommande människors livsöden dokumenterade. Detta skulle kunna ske under olika perioder och situationer i människornas liv. Men det är viktigt att det sker innan varje människa dör, t.ex. vid pensioneringen. De som skulle kunna vara resurser för ett sådant mera kontinuerligt dokumenterande kan, utöver nuvarande folklivsforskning, även vara länsmuseer, folkhögskolor, etc. Då dessa skulle kunna ha mera närliggande kontakter med intresseorganisationer, folkrörelser m.fl. kan också bildningsorganisationerna bli minnesverkstäder för människor i gemen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att folklivsforskningen skall omfatta alla människor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning om organisationsformerna för en utvecklad folklivsforskning.
mot · GC02Ub587 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub587 av och (båda c) / Utbildningen och dess förhållande till arbetsmarknaden intar en alltmer framträdande plats i samhällsdebatten. Arbetsmarknaden, såväl den offentliga som den privata, efterfrågar ständigt högre krav på produktivitet. För att klara detta behövs högre kompetens. Högskolan har, och kommer att få en ännu mer, framskriden plats i samhället. För att klara en regional utveckling behöver de mindre högskolorna stärkas. För ett län som med en hög arbetslöshet, med strukturella problem inom näringslivet och med låg utbildningsnivå måste utbildning på högskolenivå ses som investeringsinsatser på lång sikt. Kommunerna har tagit ett gemensamt grepp för att höja den låga utbildningsnivå som råder i dessa tre kommuner. Med ett stort ekonomiskt engagemang har kommunerna under köpt utbildning av högskolan i . Målsättningen med högskolesatsningen har varit att bromsa befolkningsminskningen att högskoleutbildning blir tillgänglig för nya målgrupper som yrkesverksamma och kvinnor att höja utbildningsnivån att stärka högskolan i /. Genom att decentralisera ut högskoleutbildning på detta sätt har man lyckats nå helt nya studerandegrupper. Människor som av olika anledningar inte alls skulle skaffa sig bättre kompetens om man hade varit tvungen att flytta. Genom att bo kvar hemma och arbeta på halv- eller heltid har många funnit det möjligt att det är ekonomiskt acceptabelt att skaffa sig utbildning. Trots att det finns vissa svårigheter att komma igång med en sådan här ny modell har resultatet blivit mycket bra, både vad gäller antal elever som kvalitén på kurserna. , och kommuner har visat att det går mycket bra att samarbeta. De olika utbildningarna har lagts ut jämnt fördelade i kommunerna. Genom denna satsning har kommunerna visat vägen för ett nytt och effektivt sätt att utlokalisera utbildning. Kommunerna i norra , , och har också påbörjat motsvarande uppläggning. Vi anser att staten nu måste ta över ansvaret för denna utbildning. När man nu har prövat att detta är ett effektivt sätt så skulle det vara helt felaktigt att inte permanenta denna form. har tyvärr förlorat den nu gällande platsgarantin vid . Detta är mycket olyckligt eftersom det finns studerande i vårt län som behöver en fördjupningsdel för sitt yrke. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att 30 elevplatser i ekonomlinjens basblock om 80 poäng anslås för , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att att får bibehålla sin tidigare platsgaranti vid för där befintliga fördjupningsdelar beträffande ekonomlinjens basblock om 80 poäng. () () 1988/89 Ub587
mot · GC02Ub588 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89: Ub588 av m. fl. En professur i telekommunikation 1988/89 Ub588 593 De professurer under rubriken som föreslås att inrättas i respektive täcker inte den speciella teknik som avses med begreppet telekommunikation. Det finns ett starkt behov inom svensk telekommunikationsindustri att tillsammans med staten utveckla forskningen på detta område för att kunna hävda sig internationellt. Detta kräver att forskningsresurser kommer till. Som ett mått på behovet kan hänvisas till beslut . När det gäller utvecklingen av telekommunikationerna anger man att branschen svarade för av BNP och kommer branschen troligtvis att utgöra av BNP. Endast sjukvården kommer att vara en större bransch och inom detta område finns professurer inom såväl hälso- som sjukvårdsekonomi. och förekommer visst gemensamt utvecklingsarbete men detta är otillräckligt för att kunna hävda svensk telekommunikations utveckling som en av de främsta. En målsättning för instiftande av en professur i telekommunikation bör vara att vid någon av våra högskolor eller universitet utveckla en internationell forskningsmiljö för utveckling av ny telekommunikationsteknik. Professuren skulle eventuellt kunna delfinansieras av och Ericssonkoncernen (jämför SAAB-professuren i ). Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en tjänst som professor i telekommunikation. () () 1988/89.
mot · GC02Ub590 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub590 av (vpk) Nybörjarplatserna på ekonomlinjen vid högskolan i / /har i årets budgetproposition tilldelats oförändrat antal nybörjarplatser på ekonomlinjen. Från högskolan har i anslagsframställningar anförts att en ökning av antalet platser från 30 till 60 är synnerligen nödvändig av flera orsaker. Den nämnda ökningen skulle möjliggöra att förlägga grundläggande ekonomutbildning, det s. k. basblocket, till , där redan nu ett antal fristående kurser givits, vilkas omfattning och innehåll motsvarat utbildningen i . Det stora intresse som visats från nya studerandegrupper där stämmer väl överens med de regionalpolitiska målsättningar som formulerat. En linjeutbildning i skulle ge de studerande behörighet till olika fördjupningsaltemativ och därmed fullständig ekonomutbildning. skulle högskolan få ett tillräckligt stort timunderlag för att trygga lärartillgången med heltidstjänster. Den vidgade basen skulle också underlätta möjligheten att senare inrätta flera fördjupningsaltemativ vid högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att högskolan i /tilldelas ytterligare 30 nybörjarplatser på ekonomlinjen 140 poäng fr. o. m. /90, 2. att hos regeringen begär att erforderliga medel beviljas i kompletteringspropositionen.