mot · GC02Ub828 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub828 av () Ämnet bild Bild och ord är oslagbara i kombination för att nå ut med ett budskap. Det vet varje tidningsredaktör. Men vet SÖ det? Det verkar inte så, för annars skulle inte bildämnet hamnat i den strykklass som det nu befinner sig. Den gamla folkskolläraren var bättre , när det gäller grundläggande färdigheter i bild än dagens mellanstadielärare. Gårdagens gymnasieelever fick mycket mer träning i att uttrycka sig i bild än dagens ungdomar. Därmed menar jag inte att vi ska gå tillbaka till det gamla teckningsämnet. Bildämnet har utvecklats mycket , men det har en alldeles för liten plats i dagens svenska skola. var det en merit att ha högt betyg i teckning för blivande teknologer. har oftast nyintagna arkitektstuderande inte haft undervisning i bild sedan de slutade . Hur har vi kunnat gå denna kräftgång som bilden betyder så mycket mer i samhället nu än för t. ex. ? Då fanns knappast några bilder i dagspressen. har varje ansedd tidning bilder med färgtryck. fanns varken TV eller video i . tillbringar våra ungdomar en mycket stor del av sin fritid att se på bilder. TV är lika väl som radio ett kommunikationsmedel. Varför betraktas då i den svenska skolan bara språket som ett medel för kommunikation och inte bilden? När barnet lär sig ett språk, så utvecklas dess förmåga att tänka. Det samma gäller bilden. Ett barn som tränar sin visuella förmåga utvecklar en annan dimension av tänkandet. Genom bilder ges möjligheter till associationer, vilket är en del i det kreativa tänkandet. En väsentlig förmodligen dominerande del av vårt centrala nervsystem sysslar med bilddata, skriver professor i rapporten om Bildbehandling inom forskningen. Här finns möjligheter till forskningsanknytning av bildundervisningen som också ger utgångspunkter för utvecklingsarbete. Ett känt amerikanskt projekt kretsar kring det centrala begreppet multipel intelligens. Flera svenska forskare för liknande resonemang. De tillskriver vår förmåga på bildområdet en allmän funktion till skillnad från det begränsat estetiska som svensk bildundervisning av tradition står för. Med forskarnas synsätt tillförs tänkandet i princip ytterligare en dimension, vilket i sin tur ökar den intellektuella basen för kreativitet. 1988/89 Ub828 832 1 1988/89. Den svenska skolan måste få in bildämnet som ett basämne i undervisningen. behandlas det som något extra tillvalt. Sedan ämnet gjordes frivilligt på gymnasieskolan så har det nästan försvunnit på vissa linjer. Hvitfeldska gymnasiet i har 1 800 elever och enbart teoretiska linjer, dvs. sådana linjer där bild och musik i huvudsak har sina timmar. Där finns endast en bildlärare! Bilder och bildundervisningen skall tillskrivas en betydelse i skolan som svarar mot bildmediernas funktioner i samhället. Läroplanens mål och riktlinjer är inte tydliga på den punkten. Kursplanen i bild är svår att tolka och tillämpa i synnerhet för klasslärare med deras mycket korta utbildning i ämnet. Inom parentes kan nämnas att folkskollärarutbildningen hanterade lärarnas behov av grundläggande färdigheter i bild på ett mer omsorgsfullt sätt. När tidigare tagit ställning till ämnet bild så har det hänvisats till det omfattande utvecklingsarbete på bildspråkets område i skolan, bl. a. projektet i skolan. Dessa projektpengar har främst gått till kulturarbetarnas medverkan i skolan, vilket givetvis gett pågående verksamhet ett lyft, men inte medverkat till ämnesutveckling i läroplansteoretisk mening. Vidare har den riksomfattande aktionen Bildspråket i skolan använts för att avslå motionskrav. Bildspråksaktionens lika breda som angelägna syfte motverkas av att projektet inte tilldelats några medel för genomförande. Bilden har därutöver visat sig ha en stor betydelse i invandrarundervisningen och i arbetet med flyktingar inte minst barn med svåra upplevelser bakom sig. Bildens betydelse i dessa sammanhang bör uppmärksammas mera. Mot denna bakgrund hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bildämnet i skolan och dess behov av och möjligheter till utveckling, 2. att hos regeringen begär åtgärder på bildundervisningens område i form av forskningsanknytning och utvecklingsarbete på vetenskaplig grund, 3. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att förbättra lärarutbildningen för bildlärare, 4. att hos regeringen begär åtgärder som medför att utbildningen till lärare i bild utvecklas i samklang med vad som angetts i yrkande 2, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bildens betydelse i invandrarundervisning och flyktingarbete. 1988/89 Ub828