mot · GC02N226 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:N226 av m.fl. (fp, m, c) Det europeiska rymdsamarbetet Det tekniskt-vetenskapliga samarbetet i utgör en viktig del av den europeiska integrationen. Det tekniskt-vetenskapliga samarbetet inom rymdområdet är det område där kan delta som likaberättigad part i det europeiska samarbetet. Det sker genom medlemskap i den . Det europeiska rymdsamarbetet passerade en viktig milstolpe, då de europeiska rymdministrarna församlade i beslöt att sätta igång utvecklingen av en infrastruktur i rymden för framtida forskning och praktiska tillämpningar. Ett av motiven var att göra oberoende av supermakterna för rymdens fredliga utforskande och användning. De flesta av den europeiska rymdorganisationens () medlemsländer har gått in i alla av de tre infrastrukturprogrammen, nämligen utvecklingen av bärraketen 5, rymdfärjan och projektet . Det senare utgör bidrag till den av initierade internationella , som skall vara klar och som också omfattar bidrag från och . består av en fast och friflygande laboratoriemodul och en polär plattform, vilken är en tung satellit, som kommer att ersätta dagens satelliter för rymdbaserad meteorologi och fjärranalys. Såsom framgår av namnet kommer de polära plattformarna att gå i en bana över jordens poler. Regeringen beslöt om ramarna för det svenska deltagandet i ESA-samarbetet. Beslutet innebar, att gick med i 5-projektet och i av den totala projektkostnaden. Beslutet omfattade inte . Orsakerna till detta uppgavs vara kostnadsstegringar och oklarheten om det kommande utfallet av de då pågående förhandlingarna med rörande användningen av rymdstationen. Förhandlingarna är nu slutförda med för parterna godtagbara resultat. Användningen av de europeiska elementen kommer att styras av ESAkonventionens stadgande om uteslutande fredliga ändamål. Vi har inhämtat att statens delegation för rymdverksamhet i sin kommande treårsplan avser föreslå, att nu går in i av projektkostnaden. Bakgrunden är bl.a. följande: Med inträde i som fullvärdig medlem och dess deltagande i har konkurrenssituationen på förändrats vad gäller datanedtagning från polära satelliter. Detta har utgjort en av huvuduppgifterna för i . Det gäller för att agera så att utvecklingsmöjligheterna för härvidlag inte äventyras. Det är nu Mot. 1988/89 som dessa möjligheter avgörs. Som nämnts tidigare kommer de polära N226 plattformarna att ersätta de nuvarande fjärranalyssatelliterna i polär bana. En annan viktig aspekt är de polära plattformarna som effektiva instrument i övervakningen av den globala miljön, varom ett omfattande internationellt samarbete planeras inom ramen för det s.k. Global Changeprogrammet. En tredje aspekt på är av industripolitisk natur. Vissa system i den infrastruktur som håller på att utvecklas är gemensamma för de tre programmen. Att stå utanför ett av programmen innebär en allvarlig nackdel för svensk rymdindustri. Det svenska specialkunnandet som skulle användas gemensamt i de tre programmen måste nu utvecklas på annat håll i vad gäller . Svensk industri kommer alltså att inom sina specialområden få nya konkurrenter i andra länders industri och därmed se sin ställning försvagad. Det är av största vikt att regeringen fattar ett positivt beslut om deltagande i , så att anmälan om deltagande kan göras före . Efter detta datum har industrikontrakten lagts ut på europeisk industri och har inga möjligheter att återkomma. Deltagandet innebär kostnader först från /91 med i snitt 42 milj. kr/år och därefter med ca 26 milj. kr per budgetår . sammanlagda andel av hela programmet uppgår till ca 297,4 milj. kr i dagens penningvärde. När det gäller den nationella rymdverksamheten vill vi framhäva den utomordentligt stora framgång som den svenska forskningssatelliten utgjort. Detta gäller såväl dess uppdrag inom norrskensforskningen som den industriella sidan. byggdes av Space. Genom ett nära samarbete mellan forskarna och industrin lyckades man genomföra projektet till nästan halva kostnaden för jämförbara satelliter i . DFR planerar nu en efterföljare till under namnet , för vilken man funnit flera intresserade bidragsgivare och deltagare. Det är angeläget att denna svenska specialkompetens att bygga lågkostnadssatelliter för forskningens behov får vidareutvecklas. Därför bör anslaget för industriutveckling ökas . Ett starkt nationellt program är viktigt för att få ett optimalt utbyte av ESA-samarbetet. 1* 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska rymdprogrammet samt vad i motionen anförts om nödvändigheten att anmäla deltagande i det europeiska Columbusprogrammet före utgången av juni månad innevarande år. () Per ()