ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub319 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub319 Den timplanebundna undervisningen i En mängd olika aktiviteter avbryter undervisningen inom hela . Det rör sig om kortare eller längre inplanerade eller plötsligt infallande avbrott under undervisningstid, t.ex. för läkarundersökningar, besök hos skolsköterskan, fotografering av klassen, tandläkarbesök, meddelande av olika slag, förberedelser för studiebesök och idrottsdagar, kontroll av frånvaro, besök av olika personer, teaterföreställningar och information från organisationer. Alla dessa aktiviteter för hela eller delar av undervisningsgruppen är säkerligen var för sig angelägna. Tillsammans går det dock åt mycket av lektionstid för annat än undervisning. drabbas vissa ämnen av oproportionerligt många avbrott. Förutom att undervisning på detta sätt går bort kan eleverna lätt få intrycket att annat är viktigare än undervisningen. För lärarna känns det ibland som om man motarbetas i sin ambition att planera undervisningen så att den blir så stimulerande och metodiskt och pedagogiskt så bra som möjligt. Färdighetsämnen såsom språk kräver en särskilt systematisk och välplanerad lärogång med täta och många övningstillfällen. Det kan vara mycket svårt för eleverna att komma ifatt om de måste gå ifrån lektioner eller om hela gruppen får för få tillfällen att öva. Problemen skulle lösas till förfogande infördes i . har med anledning av tidigare motion i ärendet skrivit bl.a.: Utskottet vill i likhet med motionären understryka vikten av att den timplanebundna undervisningstiden i olika ämnen inte utnyttjas för andra ändamål än vad den enligt bestämmelserna i läroplan och skolförordning är avsedd för. Utskottet utgår från att skolstyrelserna följer utvecklingen i detta hänseende. Vad utskottet enligt ovan understrukit är väsentligt. För de flesta som arbetar i torde det dock stå klart att i praktiken kommer avbrotten under lektionstid att fortsätta om inte särskild tid avsätts. För att förstärka undervisningens kvalitet är det nödvändigt att låta undervisningen få fortgå utan avbrott och att meddelanden och andra aktiviteter får ske till förfogande eller på annat sätt utanför lektionstid. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att till förfogande bör införas i enligt vad i motionen anförts. 1988/89 Ub319
mot · GC02Ub320 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub320 av och (båda c) Hushållsskolorna har vi haft möjligheter att lära oss det mest elementära om hushållsnäring och kost. Ständig utveckling sker, nya råvaror kommer till, miljömedvetandet blir större, maskinerna blir modernare och tiden blir knappare. Hela denna utveckling undanröjer inte, utan understryker, behovet av att det är mycket viktigt att få lära sig det mest grundläggande i kostoch hushållslära. förvärvsarbetar lika många kvinnor som män. Skillnaden består av att kvinnorna i större omfattning än männen förkortar sin arbetsdag. Detta för att kvinnorna fortfarande har det största ansvaret för hemmet. är det mer angeläget än någonsin att både pojkar och flickor får lära sig och fördela ansvaret för det praktiska hemarbetet. I stressade vardagssituationer är det ännu viktigare att leva rätt. Skrämmande siffror och påståenden har presenterats . Uppgifter om hur dåligt barnen mår, hur de äter fel, hur lite de rör sig, hur lite de sover, hur rädda och otrygga de är. Istället för att ifrågasättas måste all utbildning omkring dessa frågor lyftas fram. Det är viktigt att ungdomar innan man bildar familj får lära sig det mest grundläggande omkring vardagssituationen. Våra internathushållsskolor har en mycket viktig funktion att fylla. Inte minst viktigt är boendet eftersom man där får en fin tillämpning på socialoch familjekunskap, psykologi, miljövård och kamratskap. Ungdomar får på detta sätt en viktig grund att bygga sin kommande situation på. I finns en landstingsägd hushållsskola, Helsingegården i , med mycket fina, inarbetade traditioner. Här finns stora möjligheter för samhället att stärka kunnandet i frågor omkring kost och hälsa. Skolan, och kommunerna måste använda denna resurs för att hitta kombinerade angelägna utbildningar. Skolan måste återinföra undervisning om kost och hälsa. måste utbilda vårdbiträden. Kommunerna måste utbilda hemsamariter. Kommuner och landsting har det stora ansvaret att klara äldrevården. Hemsamariter och vårdbiträden i den öppna vården är ett bristyrke. För att klara behovet måste stora utbildningsinsatser till. För studietrötta elever som inte vet vad man vill specialisera sig på, är en internatutbildning ett utmärkt alternativ. Med bättre och bredare information borde skolor som t.ex. Helsingegården i uppfattas som en mycket stor resurs för vårt samhälle. Vi anser att samhället inte har råd att bortse ifrån den stora tillgång som våra internathushållskolor utgör. Vi efterlyser istället en större flexibilitet, större möjligheter att genomföra skräddarsydda kurser som är upplagda efter framställda önskemål. Vi bedömer att Helsingegården i skulle kunna vara en försöksskola för en kombinerad verksamhet bestående av ett ökat utbildningsbehov från både landsting och kommuner. Med hänvisning till vad som anförts hemställes 1. att ger regeringen i uppdrag att initiera en ökad upplysning i skolan om det alternativ som hushållsskolorna utgör, 2. att ger regeringen i uppdrag att inrätta en försöksinternatskola i enlighet med vad som anförs i motionen. () () 1988/89 Ub320
mot · GC02Ub324 · 1989-01-16 00:00:00 — av m.fl. (m, fp, c) Läroplanen för 1988/89 Ub324-331 Enligt Lgr 80 kan skolstyrelsen besluta att undervisningen i engelska skall börja antingen i årskurs 3 eller årskurs 4. Med den stora rörlighet som finns i dagens samhälle drabbas åtskilliga elever ogynnsamt av denna jämkningsmöjlighet. En elev utan engelska i årskurs 3 kan vid byte av skola vid övergången till årskurs 4 bli placerad i en klass där man läst engelska i ett helt läsår. Omvänt kan en elev med engelska i årskurs 3 hamna bland nybörjare i en klass av årskurs 4. På högstadiet finns det ämnen med så lågt stadieveckotimtal (t.ex. barnkunskap och musik) att de läses i endast en årskurs på högstadiet efter beslut av skolstyrelsen. Det finns därför elever som genom flyttning inte får någon undervisning i ämnet på högstadiet. Detta kommer till uttryck i 6 kap. 12 § grundskoleförordningen (1988:655) genom föreskriften: "Betyg i barnkunskap eller musik skall inte ges en elev i årskurs 9, om undervisning i ämnet eller ämnena inte kunnat anordnas i någon årskurs på högstadiet för eleven". Det är inte bra att situationer av nu nämnt slag skall kunna förekomma. I nästa läroplansöversyn bör prövas om det i timplanen kan anges i vilken årskurs undervisningen i engelska skall börja samt den årskurs på högstadiet till vilken barnkunskap respektive musik skall förläggas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vissa timplaneförslag inför nästa översyn av läroplan för . () () 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Ub325 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub325 av och (båda m) Det kristna budskapets ställning i Allmän hederlighet och respekt för lag och ordning är sämre än vad som kan krävas i ett välståndssamhälle. Det stjäls för miljardbelopp i de svenska butikerna, enskilda hem vandaliseras och människor blir ofta bestulna. Våldet breder ut sig och blir allt råare. har butiksstölderna ökat explosionsartat; . sker över tre miljoner snatterier. vilket gör 8 000 per dag. Ett normalt varuhus årsomsättning lär försvinna i hela genom snatteri. Omfattningen är olika i landet, värst i storstäderna. Enligt kostar det varje svenskt hushåll . , som man får betala genom högre priser på grund av butikssnatteriet. Läget är allvarligt och handeln börjar nu satsa på information i skolorna. En otäck trend är nu också att våldsinslagen i samband med snatterier ökar. Personalen drabbas då snattare omhändertas i väntan på polis. Brotts- och våldsutvecklingen i övrigt ökar i en omfattning som är mycket oroande. Våldsamma överfall och stor skadegörelse hör till ordningen för dagen. Redan nedslagna sparkas, kvinnor överfalls, mobbning och trakasserier breder ut sig i skolan. Denna utveckling måste brytas. Alla måste vi ta ett ansvar så att förändringen kommer till stånd, annars hotas välfärdssamhället i sina grundvalar. I ett rättssamhälle spelar åtgärder som syftar till att förebygga brott en avgörande roll. Barn och ungdomar skall i hem och skola lära sig att ta ansvar för sig själva och känna respekt för andra människors liv och egendom. Det är djupt beklagligt att hem och skola inte lyckats fostra till ansvar och hederlighet, att lära de unga vad som är mitt och ditt, vad som är rätt och fel. Vi är övertygade om att den bästa "information som kan ges inte minst de unga är insikter och kunskap i det kristna budskapet, Tio Bud, moral och etik. De goda målsättningar som fastslagits i läroplan (Lgr 80. s. 127-128) har inte uppnåtts i praktiken, varför en skärpning måste ske. Respekten för människors olika värderingar i livsåskådningsfrågor, religion, politik och moral får inte leda till att grunden som det svenska samhället vilar på - kristendomens moral och etik - rycks undan i utbildningen. Det är lätt att sänka moralen i ett land. men det är svårt och tidskrävande att bekämpa slapphet, våld och kriminalitet. I vårt land talas ofta om och ställs krav på, förbättringar av olika slag - alltid avseende den yttre miljön. Det är nu hög tid att också sätta den inre miljön i fokus, att återupprätta Mot. 1988/89 känslan för ansvarstagande, hederlighet och medmänsklighet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om stärkande av det kristna budskapets ställning inom ämnet religionskunskap, 2. att hos regeringen begär förslag om skärpta förkunskapskrav för lärare i läroämnet religionskunskap, 3. att hos regeringen begär förslag om sådan utbildning och fortbildning för lärare i religionskunskap att de goda förutsättningarna i Lgr 80 kan uppnås.
mot · GC02Ub326 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub326 av och (båda c) Glesbygdsstöd till vissa landsbygdsskolor i län I län finns sex glesbygdsskolor med 15-18 elever. Sådana skolor är t.ex. Pelarne, Bråbo och . Utöver dessa finns ytterligare många, där elevunderlaget pendlar mellan 20-35 elever. Sådana skolor är t.ex. , Lundaskolan på södra och Djursdala i . 1 dessa bygder går man i ständig oro för att skolan ska läggas ner. Här som annorstädes är skolan en hjärteangelägenhet för befolkningen och om skolan försvinner slocknar förhoppningen om en framtid för den berörda orten. Man behöver bara erinra sig den kamp som förs i Drevdagen för att få behålla skolan. Under kampanjen har Industridepartementet och länsstyrelserna aktivt deltagit i utveckling av glesbygden. En mängd initiativ har tagits, lokala utvecklingsprojekt har startats eller planeras. Det är därför av största vikt att andra statliga eller kommunala organ inte agerar så, att dessa för landbygden positiva initiativ motverkas. Det är ett oomtvistligt faktum att skolan är viktig för en bygd, speciellt i samband med projekt och stödåtgärder som syftar till att vända en negativ avflyttningstrend. För att ge "Hela skall leva"-kampanjen arbetsro och förutsättningar för en positiv landsbygdsutveckling föreslår vi att glesbygdsstödet byggs ut med ett stöd till skolverksamheten i landsbygdsskolor. T.ex. skall en nedläggningshotad skola kunna få stöd , för att ge bygden en chans att återhämta sig från svackor i elevunderlaget. Stödet behöver ingen extra administration utan kan sökas av resp. kommuns skolförvaltning hos som etableringsstöd. Anvisningar för etableringsstöd anger . per arbetstillfälle som ett riktvärde. (Bil 10 Anslagspost 1 punkt 12) för utvecklingsarbete i landsbygdsskolor. Vi anser att det är en mycket positiv åtgärd som i kombination med ovanstående förslag kan ge bygder med nedläggningshotade skolor en möjlighet till en positiv befolkningsutveckling på landsbygden och ett utvecklat näringsliv. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande glesbygdsstöd till skolverksamhet i landsbygdsskolor. 1988/89 Ub326
mot · GC02Ub327 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub327 Läromedel för synskadade invandrare, m.m. Rätten för invandrare att lära sig svenska är fastställd i lagen 1986:159 om grundläggande svenskundervisning för invandrare. Kommuner och studieförbund får statsbidrag för att bedriva undervisningen. I vissa fall uppstår extra kostnader som inte täcks in i statsbidragen. Det inträffar bl.a. när en synskadad person ska delta i undervisningen. Då krävs t.ex. att läromedel läses in på kassett, att material produceras på punktskrift, att lärarna får råd och handledning, att lärarna får möjlighet att lära sig punktskrift. Det behöver finnas medel för dessa kostnader om de synskadades rätt till svenskundervisning ska kunna tillgodoses. SÖ hade äskat kr . för särskilda åtgärder för handikappade deltagare i grund-sfi i årets budget. Vi kan konstatera att detta inte har beviljats. Inom SRF anser vi att speciella medel måste finnas för dessa kostnader. Invandrartidnigen ges ut av . Den utkommer med 4044 nummer på svenska och på 8 invandrarspråk. Den som är kyrkobokförd i får tidningen i 5 provexemplar gratis, sen får man prenumerera. Den kan ej köpas i lösnummer. Den finns på bibliotek, skolor och flyktingförläggningar. SIV:s hela informationsanslag utgörs av . föreslås att därav få ett anslag på 14,85 milj. kr. Det är en ökning i förhållande till innevarande budgetår. Stiftelsen fick dessutom ett tilläggsanslag under det budgetåret och tidningen har avsevärt förbättrats. Vi inom SRF anser att eftersom tidningen ger värdefull information till invandrare och dessutom också används i SFI-undervisningen så ska den också ges ut på kassett. SRF har försökt ta reda på hur många synskadade invandrare som finns i . Detta arbete är avslutat och vid genomgång av registren i 5 av landets 33 syncentraler. , , , och utanför har vi fått fram följande siffror. Av cirka 220 000 invandrare i dessa områden har drygt 600 haft kontakt med någon syncentral. en stor majoritet av dem kombinerar svartskrift med kassett, ca 50 läser bara kassett, 19 läser punktskrift, 20 är analfabeter och 8 har inget läsmedium av andra skäl. Därtill kommer ett okänt antal invandrare som har lässvårigheter eller är analfabeter utan att vara synskadade. Dessa människor erbjuds naturligtvis prenumeration av invandrartidningen på samma sätt som alla andra invandrare och då anser vi att de ska kunna få den på ett medium som är tillgängligt för dem. Med anledning av ovanstående hemställer vi att SÖ erhåller medel för särskilda åtgärder för synskadade invandrare och att invandrartidningen också utges på kassett. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande särskilda åtgärder för synskadade invandrare. 1988/89 Ub327
mot · GC02Ub328 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub328 av () Svenskundervisningen för invandrare Det är viktigt att de nya svenskarna tas emot på ett sådant sätt att de kommer in i vårt samhälle så fort som möjligt. En förutsättning för detta är att de kan svenska. Byråkratin kring statsstödet till svenskundervisningen har lättat och kommunerna kan nu bestämma mer själva, vilket borde medföra en snabbare och smidigare handläggning. Kompetenskraven för svensklärarna framstår emellertid som irrelevanta. Det krävs en sorts teoretisk utbildning av dem som är mycket sällsynt. Det viktigaste för att ge grunderna i svenska för vuxna borde vara först och främst att man själv kan svenska ordentligt och att man har en god pedagogisk förmåga. Regeringen bör se över bestämmelserna så att de krav som ställs på lärare i svenska för invandrare är meningsfulla för uppgiften. att beslutar begära att regeringen ser över kompetenskraven för lärare i svenska för invandrare.
mot · GC02Ub329 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub329 av m.fl. (s) Undervisningen i svenska för vuxna invandrare m.m. Undervisningen i grund-sfi får omfatta högst . Det leder till att invandrare i onödigt många månader i realiteten endast har meningsfull sysselsättning på halvtid. Det leder också till onödigt stora socialbidragskostnader för samhället. Undervisningen bör därför kunna bedrivas mera intensivt när pedagogiska skäl inte talar mot detta. Taket bör vara . Grund-sfi skall påbörjas senast kalenderåret efter det att en invandrare kommit till . Genom den långa förläggningstiden för flyktingar i enskilda fall ställs därigenom många utanför kommunernas grund-sfi. Reglerna måste i detta fall ändras så att alla får reella möjligheter att genomgå grund-sfi. har i sin anslagsframställning föreslagit en ökning av omfattningen av grund-sfi för gamla invandrare från 1 500 personer till 4 000. Resurserna för grund-sfi är fr.o.m. innevarande budgetår inte begränsade. Undervisningsbehovet avgör medelstilldelningen. För de invandrare som skall få sin grundläggande svenskundervisning genom grundvux finns det emellertid ett tak. Detta innebär att resurserna för grundvux måste spridas ut över . Detta är förödande för den enskilde och kostsamt för samhället. Det är rimligt att samma regler för medelstilldelning bör gälla för all grundläggande svenskundervisning - vare sig det handlar om grund-sfi eller grundvux. Det är inte rimligt att de invandrare som har den längsta vägen att gå skall ha de sämsta villkoren. För påbyggnads-sfi finns inget kommunalt ansvar, inga kompetensregler, ingen läroplan. Till detta kommer att resurserna fördelas till studieförbunden centralt och utan automatisk anpassning till behoven med påföljd att invandrare i många kommuner riskerar att inte få möjlighet att delta i påbyggnads-sfi. Påbyggnads-sfi bör därför slås samman med grund-sfi och ett enhetligt regelsystem bör gälla. Invandrare som bör få sin påbyggnads-sfi genom AMU bör kunna övergå till detta sedan de uppnått nuvarande grund-sfi-nivå. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utvidgning av undervisning i svenska m.m. för vuxna invandrare. () () 1988/89 Ub329
mot · GC02Ub334 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub334 av () Lanthushållsskolorna Kunskap i kost, hälsa och hushållning är viktig för alla som skall arbeta inom storkök, restaurang, hälso- och sjukvård, hemvård och barnomsorg. Utbildningen har också ett personligt egenvärde. Det är roligt att lära sig väva, sy sina kläder, laga mat och sköta sin bostad. var mammorna ofta hemmafruar, som vid sidan av sin uppgift att sköta hemmet också hann med att undervisa döttrar och söner i ett hems skötsel. I dagens samhälle har de flesta mammor ett yrkesarbete att sköta och skall vid sidan om detta tillsammans med maken sköta hemmet. När föräldrarna är hemma skall ungdomarna oftast sköta sin skola och informationen från generation till generation blir inte alls densamma, som förr var naturligt. Det borde egentligen vara självklart att ungdomarna någonstans skulle kunna lära sig hushållning och egenvård. Vid ett besök vid en lanthushållsskola ansåg eleverna vid skolan att det borde vara obligatoriskt för alla ungdomar att genomgå denna utbildning. Så högt värdesatte man den utbildning man fick. En av de fåtaliga manliga eleverna ansåg sig privilegierad som fick genomgå denna utbildning. Uppfattningen om värdet av utbildningen var helt samstämmig hos samtliga elever, det enda man klagade över var att syokonsulenterna verkade sakna kunskaper om lanthushållsskolorna och vikten av den breda utbildning som där förekommer. Utbildningen är av så stort värde att den bör åsättas meritvärde. I och med att utbildningen sker i internatskolor ligger det nära till hands att som ett annat argument ta upp boendet, som fostrar eleven till att ta ansvar och visa hänsyn och omdöme. Många ungdomar anser sig ej vara helt i balans, då de lämnar åk 9. De önskar sig ett sabbatsår med jobb eller en skola med mycket praktiskt arbete, man vill arbeta med sina händer. Tillgången på jobb är för dessa ungdomar mycket begränsad, då fyller den praktiska skolan en viktig funktion. Många elever är vilsna i början och finner ordningsregler och normer vid skolan främmande, töntiga, vansinniga och gammelmodiga. Men på skolan inser de att reglerna måste finnas för att skapa en lugn och harmonisk miljö. Det skapar också harmoniska människor. Lanthushållsskolorna ska också ses som en resurs i regionen. Med anledning av den pågående översynen av de konsumentpolitiska utbildningarna finns anledning att redan nu ta till vara de möjligheter som skolorna kan erbjuda inom vuxenutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsumentekonomiska specialkurser och internathushållsskolor samt behovet av meritvärdering av denna utbildning. 1988/89 Ub334
mot · GC02Ub335 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub335 av och (båda s) Körkortsutbildning under gymnasieskolan En god körkortsutbildning lägger grunden för att bli en bra bilförare. Enligt TSV är det av stor nödvändighet att se över lagstiftningen på körkortsområdet och förbättra utbildningen. Vid en sådan översyn bör även reglerna för byte av utländskt körkort mot svenskt ses över. Samma grundläggande kunskapskrav bör ställas på personer som vill byta sitt utländska körkort mot svenskt. I Lgr 80 föreskrivs att elever skall få trafikträning m.m. i orienteringsämnena i skolan. Denna skrivning talar för att trafikundervisningen bör inledas redan i förskolan och intensifieras successivt för att under det tredje året i gymnasieskolan bereda eleverna möjlighet till körkortsutbildning, vilken skulle ge kompetens på prov , för att sen ersättas med ordinarie körkort. Körkortsutbildningen så som den bedrivs är mycket kostsam för eleverna i då man som regel har starkt begränsade möjligheter till inkomster utöver studiebidragen. Det är därför nödvändigt att körkortsutbildningen successivt överförs från privata körskolor till gymnasieskolan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om överföring av körkortsutbildningen till gymnasieskolan.
mot · GC02Ub337 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub337 av () Gymnasieskolan i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A488 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utveckling av gymnasieskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om Grundvux, Komvux och Särvux i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om uppfinnarutbildningen på .
mot · GC02Ub338 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub338 av m.fl. (m) Svenskundervisningen för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf547 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om undervisningen i svenska för invandrare. () () () () () Per Stenmarck (m) () () () () () ()