mot · GC02A431 · 1989-01-24 00:00:00 — av m.fl.(s) Förstärkning av infrastrukturen i Det inre av och Bergslagen tillhör de mest industrialiserade delarna av landet. De stora omställningarna inom basnäringarna och har lett till en i många avseenden smärtsam omställningsprocess med nedläggningar, arbetslöshet och utflyttningar som följd. 1 , som är en del av denna region, har det kommit fler signaler om nedläggning/minskning av arbetstillfällen - såväl inom industrin som statlig verksamhet. Denna nya våg av nedläggningar/ inskränkningar har uppmärksammats av massmedia och en bra bild av situationen ger nedanstående skiss. 2 400jobb har försvunnit eller hotas i länet Supra: tor. Bandvalavorkot 120 Jobb Trédvortot: M-100 Jobb Summa: 200 Jobb Inom As nårraaatotroéron 27S Jobb : 00 Jobb Summa: : Flano* rar att dra nod mod 20 Jobb. Rooonlowa: 170 Jobb Summa: 200 Jobb Planar finna att ligga nod barxfcraUvorfcat pi * Bruk vid iraakiftat 00/01.120 Jobb borOro. 8umma: 120 Jobb SMT: * 270 Jobb Förmak: 120 Jobb botea V Jobb I torg Talovartot M Jobb I term tenon. Ytlortlgaro M Oka bort I bodgatan. ; SS Jobb Summa: 72S Jobb Nåsten alla kommuner l länet har drabbats av en större nedläggning etter neddragning av arbetstltt/ätten»inder Aret Hnbart tycks ha klarat sig. Under Aret har t W jobb, de flesta inom industrin, försvunnit eller hotats. I väntar man på beslutet om iupras 1 står iA0)obbpA spel Näringslivet i länet är starkt ensidigt, varför strukturförändringar inom industrisektorn får stora återverkningar. Expertgruppen för forskning om regional utveckling har i en rapport, som avlämnats, beräknat att företagen i tvingas till så omfattande rationaliseringar, om de skall hänga med i konkurrensen, att ca 10 000 arbetstillfällen försvinner . Detta innebär således att sysselsättningen inom denna sektor kommer att fortsätta att minska, som sysselsättningen inom sektorer som privata tjänster och offentlig verksamhet är låg jämfört med de flesta övriga länen i landet. Arbetet med att öka differentieringen av näringslivet måste intensifieras. Insatser för en utbyggd/förbättrad infrastruktur och andra offensiva regionalpolitiska insatser från sida kräver ytterligare personella resurser. I SIND:s yttrande över länsstyrelsernas anslagsframställningar framhålls som det mest angelägna att nya handläggartjänster tillförs , och . Enligt budgetpropositionen föreslås även för kommande budgetår en nedskärning av anslagen till länsstyrelserna . Till skillnad från tidigare besparingar kommer emellertid dessa medel att återföras till länsstyrelserna via fördelning av länsstyrelsernas organisationsnämnd. i bör därför /90 tillföras två kvalificerade handläggartjänster för att kunna klara av den både angelägna och krävande situation som befinner sig i. Som ett problem ser vi också den höga grad av fjärrstyrning som länets näringsliv fått. Merparten av de stora företagens koncernledningar finns på annat håll - i många fall utomlands - som t ex , Metallverken, Bruk m fl. Det är ett förhållande som kan få konsekvenser i strukturhänseende, som det är svårt att få information om. Här upplever vi en ökande oro. Därför är det viktigt att vi får till stånd ett koncernfackligt inflytande över gränserna. Regeringen anser i finansplanen som en av de angelägnaste uppgifterna för den ekonomiska politiken, att regionalpolitiken aktiveras för att stimulera tillväxten i områden där det finns ledig kapacitet samt för att dämpa expansionen i storstäderna. Det kan ske genom kompetenshöjning, utbildning i regionerna och en utbyggnad av infrastrukturen. Det är viktigt av ovannämnda regionalpolitiska skäl att förstärka det inre av . Regionen är underdimensionerad då det gäller tillgång på kvalificerad högskoleutbildning och forskning - en fråga som vi tar upp i en särskild utbildningsmotion. Där framhåller vi behovet av en ökad samverkan mellan högskolestäderna , och . En avgörande förutsättning för detta utbildningssamarbete är att kommunikationerna mellan dessa tre städer förbättras. Det positiva uttalande gjorde om vill vi därför skall leda till att satsningar också kan börja på de delar av banan som förbättrar kommunikationerna mellan , och . Att stora investeringar måste göras i och på banan får inte tas som intäkt för att inte vissa redan väl förberedda investeringar på kan göras i det inre av . Den mest lönsamma järnvägsinvesteringen i landet efter är t ex den investering på som behövs för en ny sträckning EskilstunaVästerås. för att göra det inre av till en utvecklingsregion med egen Mot. Detta skulle, parallellt med snabbare förbindelser till , A431 ge en chans att bättre klara sin bostadsförsörjning och sina miljöproblem, som det skulle bli en viktig stödjepunkt för utvecklingen i Bergslagen. Mälarsjöfarten och framkomligheten i är en viktig fråga för regionen, eftersom rationella och ekonomiska transporter på är av stor betydelse för näringslivet i inre och Bergslagen. En fråga som oroar är de i och för sig välmotiverade broplanerna i . Utredningar visar att den dyrare broinvestering som är nödvändig för en effektiv sjöfart är samhällsekonomiskt lönsam. Det är därför viktigt att statsbidraget till bron utformas så att inte skattebetalarna i får betala vad som krävs för att klara Mälarsjötrafiken på ett bra sätt. Det är även viktigt att smärre åtgärder för att förbättra framkomligheten i kanalen vidtas, vilket skulle innebära mer ekonomiska och miljövänliga transporter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkningar av infrastrukturen i syfte att stimulera utvecklingen i . () () () ()