mot · GC02Jo217 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo217 av m. fl. Jordbruks- och trädgårdsnäringen m. m. i Skånskt näringsliv har genomgått stora förändringar. och dominerades det skånska näringslivet av tunga branschindustrier som varvsindustrin, gummiindustrin, textilindustrin och viss kemisk industri. Många av de stora företagen inom dessa branscher har och kommer även att ha en central och viktig roll i den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen i regionen. Många av dessa företag har under den strukturomvandling som pågått lämnat gamla branschområden och gett sig in i nya. De flesta stora skånska företagen har visat sig mycket framgångsrika i denna förändringsprocess och ligger i topp bland de börsnoterade bolagen i . Framtidsinriktade industribranscher som även kommer att utgöra stommen i det skånska näringslivet är livsmedelsindustrin, förpackningsindustrin, medicinsk och kemisk industri samt industri inom bioteknik. Till detta skall läggas att och i synnerhet har ett av världens mest effektiva jordbruk. En lång industritradition med ett av landets främsta universitets- och forskningscentra, ett strategiskt geografiskt läge och en dokumenterat god anpassningsförmåga till den nya tidens krav, gör att förutsättningarna för skånskt näringsliv att utvecklas och bli en spjutspets i svenskt näringsliv även är synnerligen goda. De senaste årens utveckling har medfört en bättre arbetsmarknadssituation i . Ändå är det av utomordentligt stor betydelse att det sker en satsning på utveckling av näringslivet i länet, med speciell inriktning på de mindre och medelstora företagen. Inom länet förekommer också en regional obalans, där bl.a. mellersta och de östra delarna har problem som särskilt måste uppmärksammas när det gäller utveckling av näringslivet. Inom länet har skapats framgångsrika industribyar. Ett sådant exempel är Fosie industriby i . De insatser som gjorts i samverkan mellan och dess tekniska högskola samt näringslivet, vilket resulterat i forskningsbyarna i och har också varit av stor betydelse, liksom det arbete som bedrivs vid stiftelsen med forskningscentra i och . En utvidgning av detta forskningsarbete är viktigt för att stimulera utvecklingen av näringslivet i olika delar av länet. En etablering av forskningsverksamhet, antingen i form av en forsk ningsby med som huvudman eller av den typsom förekommer vid Mot. TEM, bör ske i mellersta samt i östra delarna av . sådan verksamhet skulle vara betydelsefull för den fortsatta utvecklingen av näringslivet i dessa regioner. Det är också av stor vikt, att resultatet av den forskning som förekommer vid redan etablerade forskningsbyar och forskningscentra blir att industriell verksamhet kan förläggas till olika delar av länet. Ett bättre samarbete med behövs i olika avseenden för att det sydsvenska näringslivet skall utvecklas positivt. Detta gäller såväl handelsutbytet som forskning och utbildning. Sålunda bör större resurser satsas på en ökad handel och därvid torde statliga insatser vara viktiga, bl.a. genom en utökning av personalen vid den svenska ambassaden i . Vidare är det angeläget att den kursverksamhet som universiteten i och bedriver genom s.k. länderkurser, inriktade på befattningshavare i näringslivet, utökas. Härigenom får allt fler möjlighet att få ökad kunskap om olika exportmarknader och dess villkor. Fria kapitalrörelser i utgör en annan viktig förutsättning för ett utvidgat handelsutbyte. Om det inte är möjligt att införa fria kapitalrörelser i hela , borde de nuvarande hindren avskaffas i första hand när det gäller . För att ytterligare förbättra handelssamarbetet och utbildningssamarbetet mellan och anser vi att följande åtgärder behöver vidtagas: En utökning av handelsavdelningen vid svenska ambassaden i . Ett utökat samarbete mellan universiteten i och , bl.a. genom flera s.k. länderkurser. Fria kapitalrörelser i , alternativt mellan och . Länet har unika möjligheter ligger mindre än en dagsresa med bil eller järnväg från stora europeiska marknader som , , och . Med flyg är avstånden även till , , och . Denna närhet till vårt lands viktigaste exportmarknad är för skånskt näringsliv unik och bör kunna utnyttjas i än högre grad än . För att ta till vara näringslivets resurser i vår region krävs att näringslivsfrågorna i de båda ses samordnat och att i detta sammanhang ses som en helhet. För skapandet av en offensiv utveckling i det skånska näringslivet krävs en kraftig förbättring och utbyggnad av de inomregionala kommunikationerna, men också gentemot övriga landet och kontinenten. Beroende av att aktiviteten och utvecklingen på de finansiella marknaderna penning- och kapitalmarknaden och aktiemarknaden i huvudsak koncentrerats till börsnoterade bolag och till har detta i synnerhet för de små och medelstora företagen i inneburit att dessa ställs utanför den höga aktivitet och goda tillgång på riskvilligt kapital som annars varit kännetecknande . Ett offensivt nä- 12 ringslivsprogram för måste därför också innehålla åtgärder för att Mot. skapa en finansiell marknad och former som tillhandahåller erforderligt Jo217 riskkapital även till dessa företag. Ett gemensamt näringspolitiskt organ för de båda skånelandstingenoch bör enligt vår uppfattning bildas med uppgift att i nära samarbete med näringsliv, universitet och forskning, banker och kommuner skapa en näringspolitisk åtgärdsplan för att stimulera en offensiv utveckling av skånskt näringsliv. Utbildning, utveckling, forskning Det blir allt viktigare att få till stånd en mer omfattande utbildning med inriktning på näringslivet. Det råder på många håll brist på utbildade medarbetare, inte minst inom verkstadsindustrin, men också på andra områden. Företagen i har ofta stora svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft med utbildning inom främst verkstadsteknik samt dataoch mikroelektronik. Inrättandet av verkstadsskolor och lärlingsutbildning är därför mycket angeläget. Med hänsyn till de positiva erfarenheter som verkstadsskolor inom olika företag har gett är det berättigat att arbeta för att gymnasial yrkesutbildning i större utsträckning än förläggs till verkstadsskolor. Vid en industriby kan också med fördel utbildningen ske i en verkstadsskola. En uppenbar fördel är att företag har större möjligheter att hålla sig ajour med utvecklingen i fråga om maskiner, datorer och arbetsprocessor än en skola, som under samma tak skall tillgodose utbildningen inom olika yrken. Intresset för gymnasial lärlingsutbildning är mycket stort och man har mycket goda erfarenheter av den t.ex. vid i . Lärlingsutbildningen är genom sin uppbyggnad en väl anpassad yrkesutbildning, som väl tillgodoser elevens behov av kunskap för yrkesarbete som företagets behov av just specialutbildat yrkesfolk tillgodoses. Vi anser därför att en modern arbetsplatsanknuten yrkesutbildning måste tillskapas. En övergång till treåriga yrkestekniska linjer på gymnasieskolan bör genomföras i sin helhet. Åtgärder måste därutöver vidtas för att ytterligare utveckla lärlingsutbildningen som en naturlig och viktig del i utbildningssystemet. Forskningen befinner sig i en ständig förändringsprocess och skall så göra. För att en region som eller ett land som skall kunna hävda sig internationellt framför allt inom näringslivsområdet krävs att forskningen ges möjligheter att befinna sig i forskningens frontlinje på så många områden som möjligt. I första hand måste rejäla resurser satsas på grundforskningen som utgör basen för all annan tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Grundforskningen måste få utvecklas enligt sina egna villkor. Enligt vår uppfattning bör samhällets styrning av forskningen i första hand ske genom fakultetsanslag och genom anslag till de särskilda forskningsråden. Styrningen bör ske i form av en målstyrning med långsiktiga resursramar. Nya forskningsprojekt kräver oftast stora satsningar. righeten ligger i att medelstilldelningen sker för kortsiktigt och att Mot. anställda forskare får alltför tidsbegränsade anställningsförhållanden. Därför bör råden i ökad utsträckning bevilja anslag i stället för som . Grundforskningen har strategisk betydelse för att vi skall kunna få en god tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Svensk forskning får bra betyg av en internationell granskningsgrupp som i OECDs regi granskat vetenskaps- och industripolitik. Kritiken inriktas närmast på tre punkter: Studiestödet till forskarutbildningen är ur internationell synpunkt mycket dåligt. Utbildningsbidragen bör ersättas med doktorandtjänster med konkurrenskraftiga löner. Medelåldern bland lärare vid universitet är alltför hög. En stor del av lärarna går i pension . Vårt förslag är därför att fler forskaroch lärartjänster inrättas för att främja rekryteringsläget. Utrustningssituationen är undermålig på universiteten. Ökade resurser måste ställas till förfogande för att ersätta försliten och föråldrad utrustning. och högskolorna har en stor betydelse för utvecklingen i vår region. Det är viktigt att resurser skapas så att både grundforskningen och sedermera den tillämpade forskningen ges en sådan hög kvalitet att den effektivt bidrar till förnyelse inom näringslivet. har former för att skapa en integration mellan forskning vid och industriell utveckling skett inom regionen. De främsta exemplen på detta är forskarbyn och den tvärvetenskapliga stiftelsen . Samarbetet mellan näringsliv och högskola måste förstärkas. Mellan den tillämpande forskningen och näringslivet måste finnas en gemensam strategi för näringslivets utveckling i regionen. Därför måste som tidigare nämnts ytterligare forsknings- och utvecklingscentra skapas i nära samarbete mellan näringsliv, banker och universitet som är förenliga med regionens industritradition, förutsättningar och utvecklingsmål. Tre sådana utvecklingscentra som bör skapas inom regionen är ett livsmedelstekniskt centrum, ett biotekniskt och biokemiskt centrum samt ett centrum för miljövänlig teknik. De forskningsresultat som nått en kommersiell bärighet måste stödjas antingen som nybildade företag eller erbjudas en riskkapitalmarknad för att komma igång. Tillgången på riskkapital för forskningsprojekt på väg till kommersialisering bör särskilt uppmärksammas. Här kan också de större företagen i regionen spela en viktig roll inte bara finansiellt utan också som faddrar och stöd till ett nybildat företag. Beträffande utbildning och forskning inom och södra högskoleregionen är det angeläget att de resurser som finns får behållas och vidareutvecklas. Inte minst viktigt är det att få till stånd en decentraliserad utbildning. Några områden, där det finns särskild anledning att utveckla forskningen är energiområdet, biotekniken samt kustvattenmiljön och det kustnära fisket. Det är nödvändigt att få till stånd ett beslut i om av 1988/89 Jo217 har beslutat om att utreda frågan om inrättandet av ett särskilt Östersjölaboratorium med inriktning på i första hand forskning och undersökningar av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. Avsikten är att tillkomsten av Östersjölaboratoriet inte skall innebära någon resursminskning vid övriga laboratorier, utan en utökning. Enligt vår mening bör vara en lämplig lokaliseringsort för det nya Östersjölaboratoriet. har redan ett samarbete med när det gäller olika områden inom fiskerinäringen. Vid finns ett flertal institutioner, som har god kompetens, vilken är viktig när Östersjölaboratoriet byggs upp. Detta talar för att är den bästa lokaliseringsorten och vi föreslår att uttalar sig härför. 1 detta sammanhang vill vi understryka vikten av att den marinbiologiska forskningen vid bevaras och byggs ut. I en särskild motion redovisar vi vår syn på förbindelserna över , men vill också här understryka att uttalar sig för att ytterligare utreda frågan om byggande av en tunnel mellan och , avsedd för tågtrafik. Ett förverkligande av detta skulle medföra goda kollektiva förbindelser mellan och . När det gäller båt- och färjeförbindelser mellan och samt till kontinenten hänvisar vi till ovan nämnda motion. Flygplatsen borde i större utsträckning kunna användas för den utrikes flygtrafiken. Ett ökat antal direktavgångar från MalmöSturup till t.ex. , , , och bör eftersträvas. Elektrifiering av järnvägen är en angelägen fråga. En elektrifiering skulle betyda mycket för såväl som angränsande kommuners utveckling, varigenom den inomregionala balansen skulle främjas. En utbyggnad av perronger och dubbelspår, av säkerhetssystemet ATC samt nödvändigt rälsbyte är också viktiga åtgärder. veckling av kärnkraften. i måste snabbt avvecklas. När kärnkraften avvecklas är det viktigt att andra energikällor finns tillgängliga. Den energiforskning som förekommer vid bör utvecklas och tillföras ytterligare resurser. Det geotermiprojekt som finns i bör kunna utvidgas och leda till att geotermisk energi kan utvinnas på olika håll. En utvidgad forskning på energiområdet vid bör förutom geotermisk energi, inriktas på naturgas, bioteknik, som har speciellt goda förutsättningar i , med stora jordbruksområden, samt hur energi också på andra sätt skall kunna utvinnas ur jordbruksprodukter. Det är också viktigt att satsa på småskalig vindkraft. berörda regionala planeringsorgan är intresserade av att tågtrafiken utökas Mot. 1988/89 och får en bättre anpassning av tidtabeller till arbets- och skolpendling. Jo217 Byggandet av en anslutningsjärnvägtill flygplatsen bör enligt vår mening bli föremål för en snabb utredning liksom frågan om en utökad pendeltrafik i vissa delar av . Pendeltrafik bör införas på sträckorna MalmöYstad, MalmöTrelleborg samt ArlövLomma Vidare bör persontrafiken på sträckan på nytt tas upp. Det finns oroande tecken på en utslagningspolitik inom jordbruket. Vi är väl medvetna om att åtgärder behöver vidtagas för att komma tillrätta med spannmålsöverskottet, men det är viktigt att positiva åtgärder sätts in. Syftet måste vara att all skall brukas. Det är inte bara de som arbetar i jordbruket som berörs. Livsmedelsindustrin är i mycket hög grad berörd. Dessutom är det viktigt att bevara det öppna odlingslandskapet, som är en stor tillgång för alla människor. Det är angeläget att ha en klar strävan att exportera högförädlade livsmedel. För att underlätta en sådan export kan ytterligare forskningsresurser behöva sättas in. Vid högskolan i finns en betydande kapacitet när det gäller forskning inom det livsmedelstekniska området. Vi har tidigare framhållit vikten av projekt i samverkan mellan högskolan och industrin. Sådana projekt torde också vara angelägna inom jordbruks- och livsmedelsområdena. Trädgårdsnäringen är av stor betydelse och är en viktig näring i , som svarar för av landets totala areal av köksväxter, frukt och bär, liksom när det gäller växthusodlingen. Följande åtgärder bör i första hand vidtagas. Svenska trädgårdsprodukter bör ursprungsbetecknas. Åtgärder måste vidtas mot dumpning, så att osund konkurrens genom dumpning och subventionerad import försvinner. Frukt, grönsaker och potatis, som importeras måste underkastas samma kontroll ur hälsosynpunkt som svenska produkter. Det måste införas förbud mot import av varor, som är behandlade eller besprutade med medel som inte är tillåtna i . är ett tätbefolkat område och naturen är utomordentligt värdefull, såväl för de fasta boende, som för det rörliga friluftslivet. Det är viktigt för alla människor att ha tillgång till en god och hälsosam miljö och fina naturupplevelser. Det arbete som utförts av och för t.ex. vård och skötsel av fornvårdsobjekt och landskapsvårdande arbeten utanför naturreservat och arbeten inom naturreservat måste fortsätta. De medel som anslagits för att genomföra naturvårdsplanerna i räcker inte. Större resurser måste därför ställas till förfogande för detta ändamål. I är pilevallarna typiska för landskapsbilden. På många håll hotas Mot. de dock att försvinna på grund av hög ålder. Det måste vara ett allmänt Jo217 intresse att nya pilevallar kan planteras och åtgärder för att åstadkomma en snabbare förnyelse av pilevallarna måste vidtagas. och bör få i uppdrag att snabbutreda vilka åtgärder som erfordras. Genom sitt geografiska läge är utsatt för stora luftföroreningar och andra föroreningar från och övriga delar av . Utsläppen från våra egna tätorter är också omfattande. Försurningen har lett till kraftiga skador på bl.a. skogar. Kraftfulla åtgärder, såväl på det nationella som internationella planet måste sättas in för att minska försurningsskadorna. Den viktigaste åtgärden är att nedbringa de försurande utsläppen. Men det är också viktigt att vidta åtgärder för att öka inslaget av lövträd. I spelar bokskogen en stor roll och det är angeläget att speciella insatser görs för att öka planteringen av bok. bör få i uppdrag att utarbeta en plan för hur det skånska kulturlandskapet skall kunna bevaras åt framtiden, bl.a. genom nyplantering av bok och kostnadsberäkna erforderliga åtgärder. Därför bör ta ställning till vilka statliga insatser som erfordras. Speciell uppmärksamhet måste också ägnas de skånska våtmarkerna. De utgör ett viktigt inslag i såväl skogs- som kulturlandskapet, inte minst av ekologiska skäl, men också ur rekreationssynpunkt. Våtmarkerna har också betydelse för vattenbalansen. Men våtmarkerna hotas från olika håll; bl.a. av ett expanderande skogsbruk. Dessa måste därför uppmärksammas på ett annat sätt än i den fysiska planeringen. Behoven av inventering samt utökad forskning måste tillgodoses. Flera skånska insjöar är starkt förorenade. De åtgärder som vidtagits eller är planerade för att minska utsläppen i insjöarna är viktiga. Men det är också angeläget att vidta åtgärder för att minska de förorenade utsläppen i haven. Detta gäller såväl som och . Åtgärder måste vidtas såväl på det nationella planet som det internationella, inte minst måste uppmärksamheten i högre grad riktas på utsläppen från tätorterna, såväl i som i . En överenskommelse med om att snabbt minska utsläppen från avloppen på danska sidan är ytterst angelägen. har unika sandstränder. På vissa håll hotas dessa av erosion. Inom Ystads kommun har vissa åtgärder för att minska erosionen vidtagits, men det måste vara en statlig angelägenhet att medverka till åtgärder för att rädda de unika skånska stränderna. bör få i uppdrag att utreda vilka åtgärder som erfordras för att skydda stränder och framlägga en plan härför. Därefter bör frågan om speciella insatser från statens sida prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande näringslivet i ,1] 17 [att som sin mening ger regeringen till känna vad som Mot. i motionen anförts beträffande näringslivet i ,1] Jo217 [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande utbildning, utveckling och forskning,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande inrättande av ett särskilt Östersjölaboratorium,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande kommunikationerna i ,3] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande jordbruk och trädgårdsnäring, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande miljö- och naturvård. () () 1988/89:N234 1988/89:Ub556 1988/89 :T217