ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub591 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub591 av och förste vice talman (båda m) Universitets- och högskoleämbetet föreslår att antalet nybörjarplatser på grenen för utbildning av lärare för åk 1 - 7 inom grundskollärarlinjen ökas med 630. Uppräkningen föranleds av att behovet av lärare kommer att öka kraftigt . UHÄ tillför bl. a. 120 platser av den aktuella utbildningen. Detta är i linje med uttalande enligt UbU 1987/88:25. Regeringen motsäger inte på minsta sätt UHÄs bedömning av utbildningsbehovet. Trots detta avstyrks i budgetpropositionen en ökad dimensionering av grundskollärarutbildningen. Orsaken är att av utbildningsplatserna på linjen var obesatta. Regeringens förslag går bl.a.ut över de föreslagna platserna på grenen för åk 17 i . 1 en situation när dimensioneringen uppenbarligen är otillräcklig vore det naturligt att lokalisera utbildningen till orter där platserna kan förväntas bli besatta. Till dem hör utan tvekan . Då skulle situationen något förbättras. I stället väljer regeringen att konservera en lokalisering som leder till otillräcklig rekrytering. kan erbjuda en god studiemiljö med kompetenta lärare för den föreslagna utbildningen. Vidare kan ur budgetpropositionen, bil. 10, s. 219 följande citeras: Jag vill i detta sammanhang erinra om vad jag framförde inför beslut angående grundskollärarlinjens inrättande (prop. 1984/85:122, UbU 31, rskr. Då påpekade jag att samverkan mellan förskole-, fritidspedagog- och lågstadielärarutbildningen har pågått /78 och gett goda resultat. Jag betonade även vikten av fortsatt samverkan mellan barnomsorgsutbildningen och den nya grundskollärarlinjen och framhöll att en gemensam syn på barns utveckling, villkor och behov är av grundläggande betydelse för dessa utbildningar. För grundskollärarutbildningens del betyder detta att den blivande läraren måste ha kunskap om målen för samhällets barnomsorg och om innehållet och arbetsmetoderna i förskolan. Förskollärare och fritidspedagoger har motsvarande behov vad beträffar . Dessa utbildningar har alltså självklara beröringspunkter. Genom samverkan bör det vara möjligt att inom givna ramar ytterligare förbättra kvaliteten på barnomsorgsutbildningen. har återfått utbildning på förskollärarlinjen. Det citerade stycket understryker önskvärdheten av att även erhåller den av UHÄ föreslagna utbildningen av grundskollärare på grenen för utbildning av lärare för åk 1 7. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om etablering av grundskollärarlinjen, grenen för utbildning av lärare för åk 1 - 7, vid i enlighet med UHÄ:s förslag. () () 1988/89 Ub591
mot · GC02Ub592 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub592 Av och (båda s) Konsumentfrågorna i grundskollärarutbildningen Utbildning utgör ett väsentligt inslag i konsumentpolitiken. Utbildningsfrågorna gavs hög prioritet i det beslut om konsumentpolitikens inriktning som antog . Skolan spelar en viktig roll för att tillsammans med hemmen bidra till att barn och ungdomar utvecklas till medvetna och kritiska konsumenter. Inte minst gäller detta frågor som rör hushållsekonomi och hushållning med resurser. Med stöd av Spardelegationen har /89 påbörjat en satsning som syftar till att långsiktigt förankra konsumentfrågorna inom den nya grundskollärarutbildningen och kompletteringsfortbildningen för lärare. 1 ett längre perspektiv skall satsningen även avse övriga skolformer. Mera konkret kan detta innebära att konsumentfrågornas betydelse uttrycks i de olika högskolornas kursplaner. På motsvarande sätt är det angeläget att konsumentfrågorna ingår i länsskolnämndemas aktiva tillsyn. Dessutom måste konsumentfrågorna förankras i fortbildningsnämndernas olika kurser inom ramen för kompletteringsfortbildningen. Den senare utbildningen beräknas vara avslutad . bedriver ett arbete för att bl. a. revidera läroplanens olika kommentarmaterial. deltar i detta arbete i tillämpliga fall. Eftersom de särskilda medel som föregående år anvisats inte har antagits i budgetpropositionen /90 kan den påbörjade satsningen inte fortsätta. Det är angeläget att denna satsning genomförs , innan man slutligt utformat lärarnas grund- och fortbildning. Annars blir det mycket svårt att långsiktigt förankra konsumentfrågorna i de styrdokument som reglerar grund- och fortbildningen för lärare och skolledare med syfte att uppfylla läroplanens intentioner vad gäller konsumentfrågor. Det bör ligga inom Spardelegationens arbetsuppgifter att fortsätta med den satsning som påbörjades /89. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser för att långsiktigt förankra konsumentfrågorna inom den nya grundskollärarutbildningen. () () 1988/89 Ub592
mot · GC02Ub595 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89: Ub595 av m.fl. (s) Journalistutbildning vid högskolan i / Den nuvarande journalistutbildningen är lokaliserad till universiteten i och . 1988/89:100 anför föredragande statsråd det såsom angeläget att utbildningen också etableras på en högskoleort i norra . Skälet till detta anges vara svårigheter att från områden utanför storstäderna rekrytera välutbildade journalister. Utifrån detta perspektiv är det ytterligt angeläget att en tredje utbildningsort får en så central placering som möjligt inom det geografiskt underförsörjda området. Med hänsyn till detta och branschstrukturen på massmediaområdet framstår högskolan i /som en naturlig placering för en journalistlinje med ett upptagnings- och försörjningsområde som omfattar västra , Bergslagen, nedre och övre . I årets budgetproposition framhålls också såsom otillfredsställande att flera mindre och medelstora högskolor helt saknar eller har ett ytterst begränsat utbud av utbildning inom kultur- och informationsområdet. /bedriver utbildning inom sektorerna undervisning, AES och teknik men saknar alltså fortfarande, trots sin placering i kulturlandskapet , kultur- & informationssektor. Däremot bedriver högskolan en avancerad utbildning i grafisk teknologi i den 2-åriga grafiska utbildningen med teknisk inriktning. En linje som man avser att från årskurs två ge en inriktning mot dagspress. /kommer därmed att utgöra ett nationellt centra för dagspressteknik med därigenom utbildningsmässigt unika möjligheter att stödja och sammankopplas med en kommande journalistutbildning. I regionen finns inom såväl dagspress- som etermedia-området en betydande journalistisk och teknisk kompetens samt fasta resurser som kan tillgodogöras i samband med en lokalisering av journalistutbildningen till högskolan i /. En lokalisering enligt ovan torde dessutom ligga väl i linje med de regionalpolitiska perspektiv på den högre utbildningen som läggs i Bergslagspropositionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en journalistutbildning vid högskolan i /. () () 1988/89 Ub595
mot · GC02Ub598 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (c, fp) En marinbiologisk forskningsstation på Miljöproblemen i haven har på ett dramatiskt sätt klargjort hur nödvändigt det är med åtgärder för att skapa en bättre havsmiljö. Föroreningarna i haven med dess svåra följder på djur, fisk och växter motiverar åtgärder av olika slag. Förutom behovet av omedelbara reningsåtgärder föreligger det stora behov av forskning inom det området. Det har inte minst den senaste sommarens miljökatastrof i västerhavet visat. Därför är det otillfredsställande att regeringen inte agerar med större beslutsamhet och framlägger konkreta åtgärdsförslag för att främja miljöforskningen i havsområden. är ett mycket känsligt havsområde på grund av de många ståloch skogsindustrier som finns längs kusten. mycket uppmärksammade utsläpp från en del av dessa industrier har ökat miljömedvetandet hos allmänheten. Förslag om olika åtgärder har framförts från en rad olika organisationer t.ex. miljöorganisationer, fackliga och politiska organisationer samt lokala och regionala myndigheter. Olika forskare har kunnat påvisa hur miljöskadorna i haven är svårare att reparera i områden med kallt klimat än i i delar av världen där det råder ett varmare och mer tropiskt klimat. Mot denna bakgrund kan föroreningen i leda till mycket allvarliga skador med fiskdöd, säldöd och angrepp på växtligheten. Kunskaperna om förändringarna av havsmiljön i till följd av utsläpp från industrier, trafik, reningsverk och andra anläggningar är, enligt vår mening, mycket begränsade, likaså om de effekter på havsmiljön som följer av det moderna skogsbruket med stora kalavverkningar, vilket bl.a. bidragit till allvarliga översvämningar i en del av de älvar som mynnar ut i . Sambandet mellan markanvändning och försurning behöver närmare klargöras. Det finns därför anledning att genom ökade insatser inom forskningen skapa bättre kunskap för att därigenom få kompetens att vidta positiva miljöåtgärder. För att skapa ökad klarhet om havsmiljöns förändring i bör en särskild marinbiologisk forskningsstation uppföras, förslagsvis i . En forskningsstation, lokaliserad till de norra delar av , skulle också kunna bli ett bra komplement till det arbete som gränsälvskommissionen utför inom miljöområdet. Kommissionen är för sitt arbete hänvisad till den kompetens och kunskap om havsmiljön som redovisas från andra forskningsorgan belägna i helt annorlunda klimatzoner. Eftersom betingelserna i avviker så kraftigt från andra havsområden är det inte säkert att forskningsresultat på annat håll i t.ex. är giltiga för detta havsområde. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en marinbiologisk forskningsstation i . 1988/89 Ub598 jelte (fp)
mot · GC02Ub599 · 1989-01-24 00:00:00 — av () En högskola i Kunskapens växande betydelse i samhällsutvecklingen blir allt mer tydlig. Därför måste forskning och utbildning få ökad prioritet i det regionala utvecklingsarbetet. I de regioner av vårt Iand där det finns god tillgång till utbildnings- och forskningsresurser har det skapats en positiv utveckling. För att kunna etablera nya företag och verksamheter är ofta goda utbildningsmöjligheter en förutsättning. Därför är det viktigt att skapa nya högskoleenheter, främst i de delar av landet som behöver en förnyelse av näringslivet. Vid dessa högskolor måste det också finnas resurser för forskning och utvecklingsarbete. Näringslivet i de s.k. malmfältskommunerna har präglats av en ganska ensidig struktur och inriktning. Det hänger samman med den dominerande ställning som gruvindustrin haft och har i regionen. Gruvindustrin genomgår emellertid en omfattande förändring. Det innebär att det behövs nya företag och verksamheter för att långsiktigt skapa en positiv utveckling i regionen. I spelar nya företag och branscher, t.ex. data- och elektronik, rymdverksamheten och tjänstesektorn en allt större roll. Omvandlingen från att tidigare ha präglats av en dominerande näring till nya utvecklingsbara framtidsbranscher går mycket snabbt i kommunen. Det är glädjande och har stor betydelse för utvecklingen i hela och . Genom rymdverksamheten som expanderat i har regionen tillförts ny kunskap och kompetens. I den omstrukturering som sker av näringslivet i måste rymdverksamheten tillmätas allt större betydelse. Den skapar goda förutsättningar för utveckling av dataoch informationsteknologi och ger betydande möjligheter till spinoffeffekter. En viktig förutsättning för att kunna påskynda denna förnyelse och utvecklingsprocess är tillgången till högre utbildning. Därför måste satsning på högskoleutbildning vara ett prioriterat mål och bli ett viktigt inslag i det regionala utvecklingsarbetet. En högskola bör, enligt min mening, uppföras i med inriktning på rymd-, data- och informationsteknologi. Till en sådan högskoleenhet kan staten och näringslivet förlägga särskilda forsknings- och utvecklingsprogram med koppling till rymdteknologin. Skolan bör ha fasta forskningsresurser för att kunna spela en aktiv roll i samarbetet med företagen inom rymdteknologin. Avancerad forskning kan bedrivas inom teknologiska spetsområden. En högskola i blir med en sådan inriktning en av de viktigaste motorerna i utvecklingen och förnyelsen av regionens näringsliv. Den kan föra med sig bl.a. nyetablering av företag inom rymdverksamheten och de affärsområden som t.ex. Satellitbild representerar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att en högskola skall inrättas i med den inriktning som i motionen anförts. 1988/89 Ub599
mot · GC02Ub600 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub600 av och (båda s) Professur i turism, m.m. Turismen är en sektor och näringsgren av stor och växande betydelse, sett ur främst samhällsekonomisk men även ur exempelvis rekreationspolitisk och fördelningspolitisk synvinkel. Turismens snabba framväxt, dess korta historia här i landet och därav betingade, - i jämförelse med andra, traditionstyngda näringsfång och samhällsområden - svaga kunskapsutveckling, har gjort att starka krav rests från skilda håll på forskningsinsatser även inom detta område. Men forskningen om och kring turismen är satt på undantag och knappast ens förekommande. Den är inte erkänd och inte tilldelad de resurser - tjänster och anslag - som skulle kunna rekrytera både nya och erfarna, kvalificerade forskare till detta fält. Utan egen forskning går det inte att mer än marginellt tillgodogöra den rätt omfattande turismforskning som bedrivs på många håll utomlands. För att turismens fortsatta utveckling ska bli - sett ur alla aspekter positiv, så måste kraftiga insatser göras för att rätta till de mest påtagliga bristerna. Till dessa räknas just nu dels avsaknaden av en professur i turismkunskap och dels den i stort sett totala bristen på forskningsanslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en professur i turismkunskap vid något av universiteten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda forskningsanslag till turismforskning.
mot · GC02Ub601 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub601 av och (båda s) Utbildningen på turismlinjen beslutade att inrätta en tvåårig, allmän linje för turismutbildning vid högskolorna i , /och . Därmed tillgodosågs i flera väsentliga delar de starka krav som rests av såväl offentliga organ som näringens organisationer. På en mycket viktig punkt uppfylldes emellertid inte kraven, nämligen i fråga om att linjen skulle omfatta studier, 120 poäng. Den erfarenhet som vunnits bekräftar dem som tidigare samlades under närmare med tvååriga, lokala utbildningar. Det visar sig således att - 80 poäng - inte ger tillräckligt utrymme för både den ämnesbredd och den ämnesfördjupning som är nödvändig för en teoretiskt och praktiskt betonad utbildning. De kvalitativa fordringar som såväl studerande som arbetsmarknad med fog kan ställas uppfylls inte fullt ut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utöka turismlinjen till att omfatta 120 poäng.
mot · GC02Ub604 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub604 av och (båda s) Enhetlig grundutbildning för bamomsorgspersonalen har i tidigare beslut fastställt mål för barnomsorgens utbyggnad. De förvärvsarbetande föräldrarnas behov av barnomsorg skall vara vägledande för denna. De övergripande målen för barnomsorgen anges i 1 §, socialtjänstlagen. I en specialparagraf 12 berörs verksamhetens innehåll. Vid förskolor och fritidshem skall pedagogiska program utarbetas. Dessa skall utformas med hänsyn till lokala villkor och berörda barns sociala situation. Barnomsorgen skall inte bara vara en plats där barnen placeras under föräldrarnas arbetstid. Den skall också ha ett kvalitativt innehåll som är anpassat till barnens olika behov och förutsättningar. Utbildning för dem som arbetar inom barnomsorgen är av avgörande betydelse för att de på bästa sätt skall kunna fullgöra sina uppgifter och för att barnomsorgen skall kunna medverka till att barnen får möjlighet till någorlunda rättvis och jämlik start i livet. För personal inom barnomsorgen finns många bra utbildningar som bidrar till att verksamhetens kvalitet är hög. Den utbildade pesonalen återfinns huvudsakligen på daghem och fritidshem. De som arbetar där har som regel förskollärar- eller barnskötarutbildning. Däremot saknar många dagbarnvårdare sådan utbildning. Detta är allvarligt inte minst med tanke på att familjedaghemmen utgör av barnomsorgen. Det är viktigt att all barnomsorgspersonal får möjlighet till pedagogisk utbildning. En enhetlig pedagogisk utbildning bör utgöra basen för all utbildning av barnomsorgspersonal. Efter denna grundutbildning skall intresserade ha möjlighet till påbyggnad med fördjupade studier och fortbildning. Utbildningen skall utgå från av fastställda sociala och pedagogiska mål, och värna om en barnomsorg som är anpassad till barnens behov. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en enhetlig pedagogisk grundutbildning för all barnomsorgspersonal. () () 1988/89 Ub604
mot · GC02Ub606 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub606 av m. fl. (s) / fattade beslut om att inrätta en högskola i (prop. 1987/88:166, Ubu 1987/88:5). Den nya högskolan startar . /89 leds högskolan av en interimsstyrelse. Ett intensivt arbete har under interimsstyrelsens ledning lagts ner på att formulera mål och program för den nya högskolan. Planerna har konkretiserats i förslag till olika utbildningslinjer. Styrelsen anser att det är mycket viktigt att komma upp i en tillräckligt stor verksamhet inom den nya högskolan. Det är därför glädjande att utbildningsministern i budgetpropositionen 1988/89:10 bil. 10 markerat att högskolan i /behöver medel för en snabb expansion. I budgetpropositionen föreslår regeringen att den nya högskolan tillförs 30 nybörjarplatser för en lokal linje och ytterligare 113 årsstudieplatser för fristående kurser. Den planering som interimsstyrelsen gjort visar på behov av att starta ytterligare två lokala linjer /90. Dessa utbildningar förutsätter resurser för 50 nybörjarplatser. Den ena linjen benämns planingenjörslinjen, omfattande 120 poäng. Högskolan har här samarbetat med , som ställer sig bakom förslaget om att inrätta linjen. Linjen finns inte i och blir således unik. Arbetsmarknaden bedöms som god för dem som genomgått utbildningen. Den andra linjen är en ekonomlinje omfattande 120 poäng med datainriktning och/eller produktionsekonomisk inriktning. Utbildningsministern har i uttalanden i samband med förslaget om en egen högskola i framfört att basutbudet i den nya högskoleenheten bör ligga inom områdena teknik och ekonomi. När nu många års ansträngningar om att få en högskola i krönts med framgång är det angeläget att verksamheten får en sådan inriktning och omfattning att den kan tjäna som motor i den regionala utvecklingen. För att det skall bli möjligt måste skyndsamt fler utbildningslinjer tillföras högskolan i /. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att - inom ramen för i budgetpropositionen föreslagna medel till grundläggande högskoleutbildning - beslutar inrätta en planingenjörslinje, 120 poäng, samt en ekonomlinje, 120 poäng, med sammantaget 50 nybörjarplatser med förläggning till högskolan i /. () () 1988/89 Ub606
mot · GC02Ub607 · 1989-01-16 00:00:00 — av m.fl. (mp) Journalistutbildning i I budgeten föreslås att /91 skall en del av journalistlinjen förläggas till en högskoleort i norra . Behovet av journalister i skogslänen i norr är stort. ligger centralt och en förläggning av journalistutbildningen dit, skulle gagna en stor regions intresse. behöver förstärka karaktären av medieort. Informationslinjen, som byggs ut till 120 poäng, skulle med fördel kompletteras med en journalistutbildning. Ett brett kontaktnät, där både skolor, media och näringsliv ingår, har nämligen etablerats under de gångna 10 åren. /har utgjort kärnan i all informationsutbildning i . Där finns lärarkompetens och andra basresurser som kan samutnyttjas med en journalistutbildning. Kontaktytan mot andra utbildningar, t.ex. folkhögskolor och ger möjlighet till samverkan och profilering och utgör ännu en resurs. Samverkan med medieföretagen ger goda möjligheter till samutnyttjande av relevant teknik på TV och radioområdet, där Tonhallen har direkt anslutning till högskolans lokaler. Modern tidningsteknik finns i . Praktikplatser är lätta att rekrytera i regionen. Av extra stort intresse är det forskningsorgan som bildats, Kommunikationsvetenskapligt Centrum (KVC) som samverkar med företag, myndigheter, organisationer och högskola. Satsning på arkivkunskap (forskning) inom högskolan har möjliggjorts genom den rika arkivmiljö som finns i . En lokalisering till innebär att mycket av det som journalistutbildningen kräver, redan finns och kan samutnyttjas. Behovet av journalister i regionen är omvittnat och utrett. Allt för många studenter som examinerats 1 1988/89. från informationslinjen utnyttjas som journalister i regionen, därför att bristen och omsättningen på journalister är stor. En utlokalisering av journalistutbildningen till /skulle givetvis innebära inte enbart en förstärkning ur regional- och näringspolitisk synpunkt utan också ur socialpolitiskt hänseende, eftersom ungdomarna får en chans att utbilda sig och rekrytera jobb i sin hembygd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av journalistutbildning till . () () 1988/89 Ub607
mot · GC02Ub608 · 1989-01-23 00:00:00 — av m.fl. (c) Sjuksköterskeutbildningen I budgetpropositionen konstaterar regeringen helt riktigt att rekryteringsfrågorna för den kommunala delen av högskolan är av stort intresse. Detta gäller inte minst rekryteringen till sjuksköterskeutbildning då bristen på sjuksköterskor nu uppgår till ca 3 400 och spås att ytterligare öka. Antalet sökande till sjuksköterskeutbildningarna har dock ökat igen vilket bl.a. har sin förklaring i den nya sjuksköterskeutbildningen om 120/130 poäng som genomförs försöksvis på tio olika orter. Antalet sökanden till dessa överträffar kraftigt dem till den vanliga utbildningen om 80/90 poäng. Detta beroende på den breddade rekryteringsbas som den nya utbildningen har. Samtliga landsting har därför ansökt om att nya platser som föreslås inom sjuksköterskeutbildning skall tillföras denna nya utbildning och försöksperioden därför avslutats. Landstingens ursprungliga förslag omfattade mer än 1 000 platser som sedan UHÄ i sitt äskande drog ner till 450 men med försökets avbrytande som gemensam grund. I budgetpropositionen har föreslagits 225 nya antagningsplatser på grundläggande sjuksköterskeutbildning vilket till nöds kan accepteras även om detta innebär fortsatta påfrestningar på framtidens sjukvård i form av brist på sjuksköterskor. Vad som dock är ännu allvarligare är att regeringen, av administrativa svepskäl, inte tillstyrker förslaget om att permanenta utbildningen om 120/130 poäng. Landstingens och UHÄ:s samlade bedömning viftas undan med att ytterligare utvärderingar skall göras. Frågor skall då utvärderas som verkligheten redan gett sitt svar på! Regeringen undandrar sig därför sitt ansvar både på utbildnings- och sjukvårdsområdet trots att landstingen förklarat sig vara beredda att i vanlig ordning ta den helt övervägande kostnaden för denna förändring i utbildningarna. I första hand bör därför, enligt vår mening, UHÄs äskande tillstyrkas så att 450 nya platser inom grundläggande sjuksköterskeutbildning tillförs och då på den nya utbildningen om 120/130 poäng. Ett absolut minimikrav är dock att landstingen ges rätt att nyttja de nya platser som propositionen föreslår till denna utbildningsväg. Kostnadsmässigt skulle det senare för statens del endast innebära en ökad kostnad på mindre än två milj. kr. som dessutom skulle falla ut först /92. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att öka antalet nya platser inom grundläggande sjuksköterskeutbildning till 450 platser, 1* 1988/89.3 sami. 2. att som sin mening ger regeringen till känna att landstingen skall ges rätt att nyttja den nya utbildningen om 120/130 poäng. () () 1988/89 Ub608