mot · GC02Fi213 · 1989-01-25 00:00:00 — är våra förslag de första stegen i vår långsiktiga ekonomiska strategi för att styra samhällsekonomin mot de uppställda målen. De förväntade effekterna av de grönas budgetförslag och långsiktiga ekonomiska strategi måste också jämföras med vad som kan förväntas hända med samhällsekonomin om den nuvarande tillväxtpolitiken fortsätter. 11.2 Påverkan på olika samhällssektorer Vår budget är väl balanserad de grönas ändringsförslag till regeringens budgetproposition /90 innebär för /90 bl.a.: att statens skatteinkomster ökar med ca 15000 milj. kr. att statens utgifter ökar med ca 12000 milj. kr. att budgetsaldot (skillnaden mellan statens inkomster och utgifter) blir ca 2 500 milj. kr., dvs. högre än med regeringens förslag, överskottet ligger inom felmarginalerna. Utgiftsökningar för långsiktiga åtaganden De utgiftsökningar för staten som vi föreslår, jämfört med regeringens budgetförslag, gäller till största delen långsiktiga åtaganden. 1 några fall ökar kostnaderna ytterligare , t. ex. för föräldraförsäkringen, som vi vill utöka under . Järnvägsinvesteringarna ökar också, till i genomsnitt 6 500 milj. kr. , och minskar därefter. Kostnader i samband med kärnkraftsavvecklingen och ökad användning av biobränslen, vind- och solenergi kommer också att stiga till en högre nivå, ligga där under 10 och därefter åter gå ner. De sociala kostnadsökningarna kommer att bromsas med vår politik och kostnaderna kommer att bli väsentligt lägre, eftersom vår politik leder till ökad välfärd! Råvaru- och konsumtionsskatter kommer att fortsätta öka De inkomstökningar som vi föreslår i förhållande till regeringens budgetförslag utgörs främst av skatter på energiråvaror och utsläpp dvs. skatter som ska styra mot effektivare energianvändning och minskade utsläpp. Allteftersom målen uppnås minskar skatteintäkterna för staten. Därför förutser de gröna att råvaru- och konsumtionsskatter kan behöva ökas ytterligare. Med vår politik kommer ökningstakten för samhällets sociala kostnader och vårdkostnader att bromsas upp för att senare kunna minskas i takt med att människor mår bättre och arbets- och miljöskadorna minskar. Företagens kostnader och producentpriserna ökar och de sociala kostnaderna minskar i stora delar av landet. De tillverkande företagens kostnader kommer med budgetförslag totalt att öka med ca 4000 milj. kr. på grund av att de indirekta skatterna och elpriserna okar mer än de sociala kostnaderna minskar. Producentprisindex kan förväntas stiga med omkring en halv procent. 11.2.1 Skatter och transfereringar Radikal skatteomläggning för bättre miljö de gröna ser skatter och avgifter och riktade transfereringar som viktiga styrmedel för att komma tillrätta med såväl miljöproblemen som slöseriet med ändliga naturtillgångar. (Transferering är överföring av pengar till vissa mottagargrupper inom hushållssektorn eller näringslivssektorn.) Den radikala skatteomläggning vi föreslår visas i tabellen i kap 10 och innebär i sitt första steg dvs. för budgetåret 88/89 bl.a.: att vi med skatter och avgifter som styrmedel vill få företag och konsumenter att minska miljöförstöringen och slöseriet med begränsade naturtillgångar: ökad beskattning av landsvägs- och flygtrafiken med ca 13000 milj. kr. ökad beskattning av energiråvaror med ca 8000 milj. kr. beskattning av utsläpp med 5000 milj. kr. avgifter på konstgödsel och bekämpningsmedel med 3000 milj. kr. Totalt ca 30000 milj. kr. i miljöpåverkande skatte- och avgiftshöjningar att vi vill satsa ca 23000 milj. kr. i riktade bidrag till hushåll och näringsliv för miljöförbättrande åtgärder och för att bygga upp ett biologiskt jordbruk att vi vill satsa ca 17000 milj. kr. på en rättvisare familje- och fördelningspolitik och öka punktskatter på sprit, vin, öl och tobak samt på reklam med totalt 2200 milj. kr. för att dämpa konsumtionen att vi vill minska arbetsgivaravgifterna med totalt ca 13000 milj. kr., varav 5000 milj. kr. inom vården och resten i norra och på att skatten på realisationsvinster ökar med 1 500 milj. kr. (helår 3000 milj. Skattekvoten ökar med ca 1 %-enhet Med vårt budgetförslag ökar skattetrycket med ca 15000 milj. kr. medan transfereringarna ökar med ca 12000 milj. kr., pengar som går tillbaka till olika samhällssektorer i form av bidrag. Hushållen tjänar på mindre och miljövänligare konsumtion Hushållens disponibla inkomster ökar med vårt budgetförslag med ca 16000 milj. kr. under /90, som deras kostnader för konsumtion ökar med ca 14000 milj. kr. på grund av ökade indirekta skatter och höjda eltaxor.1 Pensionärer med låg pension, deltidsarbetande och barnfamiljer med låg inkomst kan med vårt förslag få en starkare ekonomi. Alla tjänar på att minska den konsumtion som beskattas extra: att köra bil mindre och långsammare och gå över till blyfritt att åka kollektivt och flyga mindre att hushålla med energi i hemmet och byta ut elvärmen mot miljövänligare och billigare uppvärmning att äta mer av svensk basmat, som vi vill slopa momsen på och att köpa mindre av annan mat och andra varor, som får ökad moms att undvika plastflaskor och aluminiumburkar när man handlar att dricka mindre sprit, vin och öl och att röka mindre. Det tjänar miljön och våra barn, barnbarn och kommande generationer också på. Och människor i får tillgång till en större andel av de begränsade naturtillgångarna på jorden. En del av hushållens konsumtionsutrymme kommer att bindas till de investeringar som vissa hushåll gör för att ersätta sin elvärme med andra värmekällor och bättre isolering. Statens räntebidrag och andra bidrag till dessa investeringar är 1 000 milj. kr. Dessa investeringar bör räknas bort från hushållens utrymme för fri konsumtion vilket då minskar med ca 1 2 miljarder jämfört med . Barnfamiljer och andra med låga inkomster gynnas Barnfamiljer som grupp beaktat får genom förslag en något bättre ekonomi. Särskilt barnfamiljer med låga inkomster gynnas både av den skattefria zonen och borttagen moms på basmat och av bastillägget (som ersätter bostadsbidraget). Den utbyggda föräldraförsäkringen ger även barnfamiljerna mer fri tid. Övriga låginkomsttagare, deltidsarbetande och studerande gynnas av den skattefria zonen och den slopade momsen på basmat. Folkpensionärer med låg pension gynnas också av vårt budgetförslag, dels genom del ökade pensionstillskottet, dels genom den momsfria basmaten. Pensionärerna får behålla friåret på sjukhus Sjuka, handikappade och äldre som behöver personlig hjälpare kommer att gynnas av kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter i vårdsektorn. Arbetsgivarna kan då erbjuda bättre arbetstider och rimligare löner åt de sämst betalda. Det kommer då att bli lättare både att behålla och anställa fler inom vården inklusive . Hushåll med högre inkomster utan minderåriga barn får i praktiken minska sin konsumtion 1 Därvid har vi räknat med en minskande inverkan på konsumenternas disponibla inkomst när elskatten i konsumentledet ersätts med en elprishöjning som är ca högre per kWh, då elproducenterna skall betala skatt på energiråvaran enligt vår energipolitiska motion. Jordbruket styrs mot biologiskt och småskaligare bruk Inom jordbruket sker en överflyttning av medel från intensivodlat till biologiskt lantbruk. Avgifterna på konstkväve och bekämpningsmedel, totalt 3 000 milj. kr., återförs helt till jordbruket i form av arealbidrag och direktstöd till biologisk odling. Detta ger även en omfördelning från stora gårdar till mindre. Industrin kompenseras för ökade kostnader i norra och på Industrins kostnader ökar till följd av vårt budgetförslag med totalt ca 4 miljarder på grund av höjda energi- och utsläppsskatter. sänks arbetsgivaravgifterna i norra och på med en fjärdedel, dvs. Företag med normal arbetsgivaravgift som förbrukar lite energi berörs knappast, (om de inte gör stora utsläpp som beskattas). Hit hör bl. a. verkstadsindustrin och andra arbets- och kunskapsintensiva verksamheter. De företag som får sänkta arbetsgivaravgifter och som hushållar med råvaror och energi gynnas av vår skatteomläggning. Reparation, underhåll och återvinning blir lönsammare. Återvinning drar generellt mindre energi och mer arbetskraft. Inom massaindustrin leder detta bl. a. till att inriktningen på returfiber som råvara gynnas. I vissa fall kan det bli prissänkningar. De processindustrier, som förorenar miljön samt använder mycket elenergi och tunga landsvägstransporter, får ökade kostnader . En stor del av dessa industrier ligger i de områden där arbetsgivaravgifterna sänks och får därigenom en viss, men inte alltid full, kompensation. För några kommer det inte att löna sig att ställa om. För de flesta blir omställningen lönsam. Vissa arbetsintensiva företag kommer att tjäna på skatteomläggningen. Industriomställningsfond för miljövänliga investeringar En industriomställningsfond byggs upp för att ge räntebidrag till investeringslån för de industrier som får omställningsproblem på grund av att energi- och transportkostnaderna okar när energiråvarorna beskattas och på grund av att utsläppsskatter införs. Vissa samhällsnyttiga industrier kan vid behov få vissa bidrag för omställning till teknik som är miljövänlig och hushållar med energi och råvaror. Den privata tjänstesektorn får ökade kostnader Tjänste- och servicesektorerna dit vi räknar transportföretagen får betala såväl höjd reklamskatt som höjd energiskatt; framför allt på dieselfordon. får sänkt arbetsgivaravgift som helt eller delvis kompenserar de ökade kostnaderna. kan tjäna på omläggningen. Ökade resurser för värdigare vård Vårdsektorn inom landstingskommuner och primärkommuner gynnas kraftigt genom sänkta arbetsgivaravgifter för vanlig sjukvård och kommunernas hemtjänst. Totalt minskar kostnaderna i vårdsektorn med ca 5 miljarder. Vårdbehovet kommer att minska med miljövänlig politik Miljöförstöringen och förgiftningen av luft, mark och vatten kommer att sluta att öka och kommer att minska allt mer. Allergier, yrkessjukdomar samt trafik- och yrkesskador kommer också att minska. Människor kommer att få mer tid att ta hand om sig själva och varandra. De kommer att må bättre, vara mindre stressade, bli friskare och behöva mindre vård. Detta gör att ökningen av samhällets vårdkostnader och sociala kostnader först kommer att bromsas med vår ekonomiska politik och senare minska. Med den osolidariska och miljöfientliga politik som regeringen vill fortsätta att föra kommer dessa kostnader i stället att öka allt fortare, vartefter skadorna på natur och människor blir allt större. Kommunerna tjänar på de grönas budgetförslag Alla kommuner tjänar på vårt förslag genom den sänkta arbetsgivaravgiften i vårdsektorn. Kommunerna i områden som får sänkta arbetsgivaravgifter för att gynna företagen och deras personal tjänar extra mycket och bör i många fall kunna sänka kommunalskatten. Totalt vinner kommunerna ca 6000 milj. kr. En skatteutjämningsfond skall senare inrättas för att omfördela mellan rika och fattiga kommuner. Fördelningen ska baseras på kommunernas skattekraft, åldersfördelning och geografiska förhållanden. Glesbygden blir attraktivare för hushåll och företag De sänkta arbetsgivaravgifterna i vissa regioner och det nya bastillägget för barnfamiljer gör dessa regioner mer attraktiva för både hushåll och företag. Detta förstärks av de skatter som vi föreslår att Norrlandslänen skall få ta ut på elleveranser till andra regioner. Sänkta kommunalskatter och ett ökat företagande kan bryta den onda cirkel man nu befinner sig i. Närfonderna skall också bidra till ett gynnsammare företagsklimat. Välfärd och livskvalitet ökar med de grönas politik medan den materiella konsumtionen minskar kommer en strävan mot ett resurssnålt samhälle och en globalt sett jämnare materiell fördelning troligen att innebära, att den materiella konsumtionen minskar. Livskvaliteten kommer att öka på många sätt. luft, rent vatten, giftfri mat, större kontroll över vardagslivet och mer fri tid är sådant som normalt inte räknas till levnadsstandard. De negativa effekterna av dagens samhälle drabbar främst de svaga grupperna: dåliga arbetsmiljöer, dålig överblick och kontroll över sin situation, svårt att få ekonomin att räcka till hälsosam kost som är betydligt dyrare än förgiftad mat, och små ekonomiska möjligheter att resa bort på semester från en stressad vardag. Decentralisering och minskad statskontroll kommer också att leda till ett samhälle med ökad mångfald. 11.2.3 Balansen i de utrikes affärerna Exporten minskar troligen något med våra förslag Om producentprisindex och exportpriserna stiger kan man räkna med en volymminskning med ca 4 500 milj. kr. i löpande priser. påverkas exporten av många andra faktorer: dollarkurs, världshandel, oljepriser, världskonjunkturer, räntenivåer, svenska valutakurser osv. Totalt sett räknar vi med att exporten kommer att minska något, speciellt massa- och pappersexporten, men även exporten av kemiska varor och järn- och stålprodukter. Denna minskning uppskattar vi till 1 till 2 miljarder under budgetåret till följd av våra förslag. Totalt påverkas importen inte av vårt budgetförslag Importen påverkas av ändringar i den privata konsumtionen och hur de svenska priserna förändras i förhållande till de utländska på två sätt av vårt budgetförslag. Vi bedömer att de förändringar som vårt budgetförslag ger upphov till under budgetåret kommer att ta ut varandra. Tjänstebalansen och transfereringsbalansen berörs knappast av de grönas förslag Sammanlagt förväntas en försämring av bytesbalansen på ca 1 500 milj. kr. under budgetåret till följd av vårt budgetförslag. Till detta kommer en tillfällig försämring under /90 på grund av utbetalningarna av vardera till en internationell miljöfond och till skydd för regnskogar. kan de ökade miljökraven och omfördelningen av skattetrycket mot resursförbrukning innebära att ny teknik utvecklas som kan exporteras. Miljöproblemen är ju tyvärr så stora i , att detta kommer att vara en relativt säker marknad framöver. Frågan om tillväxt är vanligtvis central i traditionella statsbudgetsammanhang. För de gröna är inte ekonomisk tillväxt i sig intressant, utan den ekonomiska utvecklingens inriktning och effekter samt tillväxtens innehåll. Omsorgen om naturmiljön, den sociala miljön och kommande generationer är huvudinriktning i den gröna ekonomiska politiken. konsumtionsmöjligheter kommer också att sätta snävare ramar för vår materiella konsumtion. I en värld med globala miljöproblem finns det inte utrymme för den ökade materiella standard som uvärlden så väl behöver, om inte industriländerna minskar sin belastning på naturen. Graden av materiellt välstånd kommer att vara beroende av hur en genomtänkt hushållning med resurserna kommer att kunna ersätta de stora naturresursuttag som är grunden för dagens välstånd. de grönas ekonomiska politik kan förväntas leda till ett mer skapande, mångfaldigt och medvetet näringsliv: satsningar på småföretagande och kooperativ, på kunskapsintensiv verksamhet framför kapitalintensiv. Den kan också förväntas leda till ett mer överblickbart samhälle som ger möjligheter för människor att få ökad kontroll över sina liv och sin tid. Detta kommer att leda till en ekonomisk utveckling med positiva effekter på naturmiljön och den sociala miljön och till ett samhälle med högre livskvalitet. Sysselsättningen i den formella sektorn beror dels på hur mycket varor och tjänster som produceras, dels på hur mycket arbete som används för detta. de grönas ekonomiska politik kan förväntas leda till en ökad mängd lönearbete på kort sikt. Dels därför att efterfrågan på vissa investeringsvaror kommer att öka mer än vad konsumtionen och exporten kommer att minska. Dels därför att fler människor behövs i bl. a. verkstadsindustrin och jordbruket, när skatten på arbete sänks (=arbetsgivaravgifterna) och skatten på energi, kemikalier osv. Arbetsgivaravgifterna sänks extra kraftigt i glesbygdsområdena, som inkomstskatten kan minskas. Detta innebär att glesbygden ges ökade möjligheter att överleva och att fler arbetstillfällen skapas. Skatteomläggningen sänkta skatter på arbete, ökade på energi leder till att återvinning inom industrin gynnas, vilket också driver mot ökad sysselsättning. Återvinning och återanvändning kommer också att öka mängden oavlönat arbete. Sammantaget är det svårt att säga om detta kommer att innebära ökad eller minskad sysselsättning inom tillverkningssektorn. Mängden oavlönat arbete i det egna hemmet och i grannskapet kommer att öka; fler människor kommer säkert att använda sin nyvunna frihet bl. a. till att välja att själva ta hand som sina barn, sjuka och äldre. kommer den totala vårdvolymen att öka på grund av att andelen äldre i befolkningen ökar och AIDS-problematiken. Om slutresultatet av alla dessa effekter blir ökad eller minskad sysselsättning (om vi räknar samman den obetalda och den betalda delen av samhällsekonomin) är svårt att bedöma. Vad vi kan bedöma är att mängden arbete som känns meningsfullt kommer att öka. de grönas fördelningspolitik kommer att innebära att sysselsättning i den formella sektorn blir mindre viktig, dels för att momsfri basmat och den skattefria zonen gör att det blir lättare att klara sig på en mindre lön, dels för att stimulansen av den lokala ekonomin kommer att ge större möjligheter att arbeta flexibelt. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att med anledning av regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om riktlinjer för den ekonomiska politiken, 2. att med anledning av regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om riktlinjer för budgetregleringen. () ()