mot · GC02U505 · 1989-01-20 00:00:00 — av m.fl. (c) Mänskliga fri- och rättigheter m.m. 1988/89 U505-508 pekar i motionen på åtgärder som särskilt bör uppmärksammas, när 1989 blir medlem av FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Det gäller bl.a. arbetet för dödsstraffets avskaffande och förhindrande av tortyr. program för bysystematisering av jordbruket kommer att innebära att mer än hälften av byar rivs och människor tvångsförflyttas. Detta strider på flera punkter mot FN:s deklaration om mänskliga fri- och rättigheter och föreslår att aktualiserar detta i kommissionen. ESK-överenskommelserna ökar möjligheterna att kontrollera hur ländernas åtaganden efterlevs. måste betala krigsskadestånd till . Rätten att emigrera måste garanteras de som önskar utvandra från . Folkrättens betydelse understryks. anser att palestinierna, eritreanerna och människorna i måste ges rätt till självbestämmande om de så önskar. Kurderna måste garanteras självbestämmande över sina kulturella, sociala och politiska frågor. För att stärka en demokratisk utveckling bör de nordiska länderna ta initiativ till ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter. Plastkulor används som kravallvapen i såväl som på och . Dessa kan vara dödande eller förorsaka allvarliga skador. föreslår förbud mot sådana vapen. Barnens situation uppmärksammas särskilt i motionen. föreslår bl.a. biståndsinsatser för att förhindra barnarbete. Ett nordiskt rättigheter, utveckling och miljö bör inrättas. Institutet skulle kunna fungera som kunskapsbank och pådrivare för barnens rättigheter. fastslog FN:s medlemsstater i historien att varje människa har grundläggande och okränkbara rättigheter. Staterna förband sig att inte bara respektera de mänskliga rättigheterna i sina egna länder utan också att värna dem och främja dem i alla länder. Ordföranden i förutspådde att miljoner män, kvinnor och barn 1 1 1988/89. kommer att söka hjälp, ledning och inspiration i detta dokument. gör regeringarna offentliga utfästelser om att följa den allmänna U505 I praktiken förnekar många regeringar sina medborgares grundläggande rättigheter och behandlar krav på mänskliga rättigheter som samhällsomstörtande. Regeringarna försöker förtiga brotten, men mänskliga rättighetsorganisationen visar bl.a. i sin årsrapport upp verkligheten: - i mer än hälften av världens länder spärras människor in efter summariska rättegångar - i vart tredje land torteras och misshandlas män, kvinnor och barn - i många länder står regeringarna bakom kidnappningar och mord på sina egna medborgare - i ca 120 länder är dödsstraff tillåtet, i mer än 30 tillämpas det . Den ändlösa flyktingströmmen är ännu ett bevis på att världens regeringar måste tvingas att leva upp till sina åtaganden. När medvetenheten om massiva kränkningar inte leder till att de hejdas, blir priset att allt fler människor söker skydd där de har en chans att överleva. Alla världens stater är skyldiga, inte bara att hjälpa dem som flyr undan förföljelse, utan också att arbeta för ett slut på dessa brott som drivit så många människor i landsflykt. har i annat sammanhang förelagt förslag för att förbättra flyktingars och andra invandrares situation i . Det positiva är att det växer fram ett ökande internationellt opinionstryck och internationella organ fäster allt större vikt vid att fångars rättigheter skyddas. rättigheter växer allt snabbare och får ett allt större folkligt stöd - över tusen oberoende grupper och organisationer är nu verksammma. Detta har ökat trycket på regeringar och tvingat dem att vidta allt fler åtgärder. När blir medlem av FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, måste vi ytterligare öka insatserna för att värna mänskliga fri- och rättigheter. föreslår här åtgärder som särskilt bör uppmärksammas. Folkrätten är en betydelsefull sida av de mänskliga fri- och rättigheterna. måste konsekvent hävda folkrättens stadganden vad gäller rätten till nationellt självbestämmande. På denna rättsprincip bygger också vårt eget lands oberoende, och därför måste vi liksom andra länder, som är i liknande situation som vi, känna ett särskilt ansvar för att hävda folkens rätt att själva bestämma över sitt land. Folkrättsarbetet bör stärkas inom och tillföras ökade resurser. Vi föreslår att en omprioritering görs inom anslaget för utrikesförvaltningen. är unikt bland världens förtryckarregimer som det enda land som har hela sin konstitution uppbyggd på ett rastänkande. Det är i grundlagen förbjudet och straffbelagt att behandla en person med annan hudfärg som Mot. På det sättet har fem miljoner européer blivit herrefolk över 25 U505 Ett sådant system kan bara upprätthållas med våld. Regimen slår obarmhärtigt mot varje avgörande förändring. Den våldsspiral som växer ut från apartheidsystemet drabbar också frontstater. Det enda glädjeämnet är naturligtvis överenskommelsen om ett fritt och det Sydafrikanska tillbakadragandet från . tillhör de länder som vidtagit de mest långtgående sanktionerna mot apartheidregimens . Förbudet mot import av jordbruksprodukter och den totala handelsboj kotten är viktiga milstolpar. har medvetet gått före på sanktionsområdet i hopp om att fler länder ska följa efter. Det är av största vikt att de beslutade sanktionerna blir effektiva. Varje exempel på att lagstiftningen kringgås minskar trovärdigheten i sanktionspolitiken. , , har påvisat hur svenska företag försöker kringgå lagstiftningen, via tredje land. Rapporter har kommit om hur t.ex. fruktleverenser märks om i andra länder för att därefter exporteras till . I regeringens redogörelse för svenska företags verksamhet i och framgår att de svenska företagen i har ökat sin omsättning liksom antalet anställda. Regeringen hänvisar i skrivelsen till Utredningen om tjänstehandel med m.m. och anför att kommittén ska arbeta skyndsamt. Lagstiftningen ska kunna träda i kraft . I förra årets skrivelse angavs tiden till utgång. Vi anser att utredningen måste påskyndas så att åtgärder kan vidtas. I avvaktan på åtgärder med anledning av utredningen är det viktigt att regeringen noga följer upp alla misstankar om kringgående av sanktioner. Bl.a. bör i kontakt med andra berörda länder se till att frågan om ommärkning av sydafrikanska fruktpartier utreds och åtgärdas. måste givetvis med all kraft verka för att få internationell uppslutning för mer omfattande sanktioner mot . Detta bör ske inom FN:s ram, men också direkt i kontakter med andra länder. I detta syfte bör fortsätta och utvidga stödet till svenska och internationella organisationer som sysslar med opinionsbildning som ligger i linje med Södra Afrika-politik. har påbörjat ett program för s.k. bysystematisering av jordbruket. Det innebär om det genomförs att 7 000 av totalt 13 000 byar kommer att rivas. Detta kommer att drabba landsbygdsbefolkningen hårt och då inte minst de ungerska och tyska minoriteterna. har pågått ett förtryck av dessa. I bor ca 2 milj. ungrare och 250 000 tyskar i framförallt , men det finns även serber, kroater, slovener och turkar. politik berör alla rumäner, oavsett etnisk tillhörighet. Hem jämnas med marken, människor tvingas flytta från sin hembygd och flytta till s.k. jordbrukscentra. Det är en omvälvning som kommer att helt förändra människors kulturella, ekonomiska och sociala livsmönster. intresse för deltagande i bör avvisas så länge U505 dessa övergrepp förekommer. Den rumänska regeringens tvångsförflyttning strider på flera punkter mot FN:s deklaration: har rätt att äga egendom såväl ensam som i förening med andra. Ingen må godtyckligt berövas sin egendom. (Artikel 17) Ingen må utsättas för godtyckliga ingripanden ifråga om privatliv, familj, hem eller korrespondens, ej heller för angrepp på heder och anseende. har rätt till lagens skydd mot sådana ingripanden eller angrepp. (Artikel 12) har rätt till att inom varje stats gränser fritt förflytta sig och välja sin vistelseort. (Artikel 13) måste fördöma de övergrepp som sker eller planeras mot landsbygdsbefolkningen i och ta upp denna kritik i kontakter med rumänska företrädare och i internationella fora. måste också utnyttja möjligheterna att ta upp detta i FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Den kurdiska befolkningen för en envis och delvis bortglömd kamp för ett fritt . är uppdelat av främst , och . Kurderna är åter utsatta för försök till folkmord. Ca 55 000 människor har flytt från till och därav finns 38 000 kvar. användning av kemiska vapen mot kurderna är avskyvärd. Händelserna i illustrerar på ett påtagligt sätt den tragiska situation som kurderna befinner sig i. Kurderna måste i likhet med andra folk få rätt till självbestämmande över sina interna kulturella och sociala frågor inom folkrättens ramar. Trots att tillbakadragande av trupper från inte är slutfört, börjar flyktingarna återvända. måste fortsätta sitt trupptillbakadragande. De kommer från flyktingläger i och . De kommer tillbaka till ett sönderbombat och minerat land. Bostäder och terassodlingar är i stor utsträckning förstörda. Utbildningsmöjligheter på landsbygden saknas i huvudsak efter kriget. Den 10-åriga sovjetiska ockupationen och därav följande strider har orsakat lidande, enorma skador och är ett kränkande av folkrätten. Sovjeunionen måste avkrävas att betala krigsskadestånd. Den betalning i varor och tjänster på några som påtagit sig att ge till staden kan ej fria ryssarna från att avkrävas krigsskadestånd, som behövs för att afghanerna ska få resurser att återuppbygga hela landet. måste också lämna kartor som beskriver var minorna har utplacerats. Afghanerna behöver också få hjälp med minteknisk utrustning. Behandlingen av oliktänkande i och i övriga öststater är ett klart avsteg från såväl FN-deklarationen som de dokument som undertecknades vid i . Det kända antalet samvetsfångar var 530 personer, men siffran torde vara större. En av de hårdast drabbade grupperna är judarna och då inte sällan beroende på deras önskan att få utvandra till . Antisemitismen har funnits i många länder under långa perioder. I gäller det inte minst tsar-tiden och Stalinperioden. Man har bl.a. förnekat den judiska befolkningen rätten till sin kultur och religion, men det förhållandet gäller även andra folkslag och regioner. Den nya ledningen i har öppnat för reformering på flera samhällsområden. Det är en positiv utveckling på gång som vi har stora förväntningar på. Vi bör söka medverka till att den positiva utvecklingen får fortsätta. kan ge sitt stöd genom ökat utbyte inom t.ex. kultur, handel och miljösamarbete. Man talar nu om att frige alla politiska fångar. Det är en välkommen utveckling att nu börjar sträva mot en efterlevnad av de utfästelser man gjort i FN och ESK. Men alltjämt är det många frågor som måste lösas, om judarna ska få sina mänskliga fri- och rättigheter tillgodosedda. Man måste få rätten att emigrera i enlighet med internationella regler. måste med kraft engagera sig för att de mänskliga fri- och rättigheterna respekteras i i och i . I flera andra östeuropeiska stater finns ett större motstånd mot förbättringar än i . Vi kommer i en särskild motion att ta upp kontakter med de baltiska staterna. bröt den israeliska Palestinapolitiken samman. Intifadan, det palestinska upproret, har lett till att över 300 obeväpnade palestinier har dödats och mångdubbelt fler misshandlats. Palestinierna går ut på gatan i våldsamma demonstrationer, trots att de vet att det leder till raserade hus, misshandel och i många fall döden. Israelernas undertryckande av palestinierna är ett brott mot de mänskliga fri- och rättigheterna och mot freden. Palestinierna måste få utveckla sin handel och självförsörjning. har lagt fram förslag om detta i biståndsmotionen. har på ett förtjänstfullt sätt försökt medverka till att en fredsprocess kommer igång. En uppgörelse måste medföra att det palestinska folket ges självbestämmande med rätt att upprätta en egen stat. måste å sin sida få rätt att leva inom säkra och erkända gränser. Kriget i har pågått . Det är ett av de längsta i historia. Vid de senaste torkkatastroferna har befolkningen drabbats dubbelt, av krig och svält. Den etiopiska regeringen har också förhindrat internationell humanitär hjälp till . Efter det militära maktövertagandet i fanns vissa tendenser som Mot. tydde på att någon form av fredsöverenskommelse skulle bli möjlig. hoppningarna grusades, då militärregimen valde samma Eritreapolitik som den gamle kejsaren. Den blodiga terrorn mot civilbefolkningen fortsätter i oförminskad skala. Det var genom FN-insatser som den ursprungliga unionen mellan och bildades. FN måste därför ha ett särskilt ansvar för landets öde. annektering står inte i överensstämmelse med FN:s intentioner. Situationen kan i viss mån jämföras med annektering av . måste aktualisera Eritreafrågan i FN för att förmå världssamfundet att aktivt medverka till en fredlig lösning av konflikten. folk bör självt få avgöra sin framtid. Det kan endast ske genom en internationellt övervakad folkomröstning i FN:s regi. är ytterligare ett av de länder som ännu inte uppnått sjävständighet. Befrielserörelsen kämpar mot marockanska invasionstrupper för oberoende och självbestämmande. En stor del av befolkningen har tvingats till ett liv i flyktingläger. Kriget mot har pågått . FN har tagit initiativ till överläggningar mellan Polisario och den marockanska regeringen. bör ge allt stöd till en fredlig lösning av framtid, där möjlighet ges för folkomröstning om självbestämmande. har tillsammans med de nordiska länderna en lång tradition av demokrati. Vi har både rätten och skyldigheten att föra vidare demokratins idé och praktiska utformning. måste vi komma ihåg att den ekonomiska och sociala situationen i många gör det svårt att förverkliga en demokrati i västerländsk mening. Grundläggande är att mänskliga rättigheter efterlevs, att det finns ett folkligt inflytande i beslutsprocessen och att kritik kan framföras utan risk för övergrepp. bör aktualisera skyddet av de mänskliga fri- och rättigheterna såväl vid bilaterala och multilaterala kontakter som gentemot länder som är mottagare av svenskt bistånd. En övervägande andel av brotten mot de mänskliga rättigheterna sker i länder med diktaturregimer. har vi kunnat se en demokratisk utveckling i bl.a. flera latinamerikanska länder. anser att tillsammans med de andra nordiska länderna bör ta initiativ till ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter. Syftet med skulle vara att sprida kunskap om hur de demokratiska orga nen kan byggas upp, hur fria val kan genomföras och hur skyddet för Mot. 1988/89 mänskliga rättigheter stärks m.m. Ett sådant universitet skulle kunna ge ett U505 aktivt bidrag till arbetet med att återupprätta demokratin i länder som varit diktaturer, och ge stöd till demokratiska rörelser i diktaturländer. Vi får ständigt påminnelser om att avrättningar förekommer runt om i världen. avrättades enligt 769 fångar i 39 länder och 185 dömdes till döden i 62 länder. Det verkliga antalet avrättade och dödsdömda är antagligen större. Vid utgången av 1986 hade 32 stater helt avskaffat dödsstraffet. 18 stater hade det kvar enbart för särskilda brott, såsom krigsförbrytelser. måste aktivt driva kravet på dödsstraffets avskaffande och ta nya initiativ i FN. I finns fortfarande länder som inte har avskaffat dödsstraffet. måste som ett första steg verka för att blir en världsdel fri från dödsstraff. I vissa länder används tortyr systematiskt och i stor skala. Detta är en grov kränkning av den personliga integriteten och orsakar fruktansvärt lidande. har initierat den konvention mot tortyr som finns och den är ett viktigt vapen i kampen mot tortyren. måste påtala i den användning av tortyr som förekommer i . De nordiska länderna har tillsammans medverkat till att en särskild FN-fond till hjälp för tortyroffer inrättas. Pengarna används till att understödja institutioner som arbetar för att ge medicinsk och annan hjälp och till projekt i länder där tortyr förekommer. I finns viss sådan verksamhet, men behovet av platser är större än den hjälp som kan ges. Det är viktigt att fortsätter att ge omfattande stöd till fonden. Ett av biståndspolitiska mål är att verka för utveckling som leder till demokratisering och ökade personliga fri- och rättigheter för alla grupper. Att fästa stor vikt vid demokratimålet har en särskild betydelse. Få är demokratier i vår mening. Medborgerliga och politiska rättigheter undertrycks i flera av våra biståndsländer. Bara en minoritet av invånarna i har t.ex. rätt att rösta i politiska val. har i sin biståndsmotion föreslagit särskilda insatser för stöd till demokratisk utveckling. måste stödja åtgärder som syftar till undersökningar av de faktiska förhållandena i varje enskilt land. har genom sitt arbete spridit kännedom om var förtryck sker. En FN-kommissarie för de mänskliga rättigheterna skulle kunna göra värdefulla insatser för att bevaka att rättigheterna efterlevs. Barn drabbas hårt i konfliktsituationer. Deras föräldrar dödas, barnen rycks upp från sin miljö, från hem och familj. I vissa länder, t.ex. , tas barn dessutom ut till soldater. Våld riktas i allt större utsträckning direkt mot barnen genom tortyr, dödsskjutningar och kidnappningar. Barn ska nu få ett särskilt skydd genom den s.k. konventionen om barns rättigheter. har i sin nedrustningsmotion föreslagit ett program för skydd av civilbefolkningen och inte minst barnen i krig. Enligt (för arbetsmarknadsfrågor) finns det ca 52 miljoner barnarbetare i världen . medger man att det är en mycket försiktig uppskattning. Andra bedömare påstår att de är ännu fler och hävdar att det snarare finns cirka 200 miljoner hårt exploaterade barnarbetare. Barnarbetare blir skadade för livet, inte bara socialt utan också fysiskt och psykiskt. Barn exponeras för lösningsmedel och gifter, får lättare cancer och hjärnskador än vuxna människor. Ensidiga rörelser sliter fortare ut en barnkropp. Barn som arbetar i dålig belysning blir fortare synskadade än vuxna. Barns öron är känsligare för buller än vuxnas. Barn vet inte att deras arbete på lång sikt utgör ett allvarligt hot mot deras framtid. Den avgörande orsaken till barnarbete är fattigdom. Barnarbetet upphör när fattigdomen övervinns i alla kulturer. Barnarbetet utgör emellertid i sig självt ett avsevärt hinder för att fattigdomen ska kunna utrotas. Exploateringen av barnen hejdar utvecklingen i många och konserverar rådande förhållanden. De arbetande barnen berövas inte bara sin barndom, de förlorar också sin hälsa och framtid. måste åter aktualisera åtgärder för att förhindra barnarbete. Barnen utnyttjas också som prostituerade. För att komma till rätta med dessa förhållanden, är både biståndsinsatser och krav på ländernas regeringar nödvändiga. I såväl som på och används plastammunition för att bl.a. skingra demonstrationer. Det har hitintills inte ansetts nödvändigt att införa folkrättsligt bindande förbud mot s.k. kravallvapen för att möta inre oroligheter. När det gäller användning av dessa plastkulor, som kan vara dödande eller förorsaka allvarliga skador, är det svårt att acceptera att detta är en exklusiv nationell angelägenhet. Vi anser att den bör verka för ett förbud mot sådan plastammunition, såväl för civil som militär användning. Av jordens befolkning är nära hälften barn . I utvecklingsländerna dör 80 000 av dessa barn . 80 000 barn, det är ett helt . av de dödsfallen hade kunnat förhindras med enkla metoder. Med rent vatten, bättre hygien, bra mat, tak över huvudet och kläder på kroppen. Saker som bara skulle kosta en bråkdel av världens årliga rustningskostnader. I industriländerna är det också många barn som far illa. Sprit- och drogmissbruk och barnmisshandel är för många barn i den rika världen en tragisk verklighet. Regeringen anslår i budgetpropositionen medel till i som särskilt engagerat sig i flyktingfrågor. Vi anser att det behövs fördjupad debatt om barns rättigheter och samband mellan rättigheter, utveckling och uppväxtvillkor i i- och . Vi föreslår därför att ett nordiskt rättigheter, utveckling och miljö inrättas. Institutet bör ha en fristående ställning. Institutet ska kunna fungera som ett fakta och dokumentationscentrum men också som ett forum för samtal över gränserna genom seminarier och kursverksamhet. Vi tror att det skulle kunna fungera både som en kunskapsbank och en pådrivare i frågor som rör barns rättigheter och efterlevnaden av dessa. Ett nordiskt institut skulle markera den vikt som de nordiska länderna ger dessa frågor. De handikappade i tredje världen är en särskilt utsatt grupp. Tillsammans handlar det om ca 300 miljoner människor. Troligtvis är omkring hälften barn. Funktionsnedsättningar och handikapp slår särskilt hårt mot människor i , vars knappa resurser måste koncentreras till att ge invånarna en minimal levnadsstandard. Vissa fattiga länder glömmer eller gömmer de handikappade. Mer motiverade är regeringar som varit i krig och har många krigsinvalider. måste verka för att för handikappade ges hög prioritet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om folkrättens ställning, 2. att begär att regeringen påskyndar utredningarbetet om tjänstehandel med m.m., i enlighet med motionen, 3. att begär att regeringen vidtar åtgärder för att förhindra införsel av ommärkt frukt, i enlighet med motionen, 4. att begär att regeringen påtalar brott mot de mänskliga rättigheterna i , 5. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kurdernas situation, 6. att ger regeringen till känna vad som i motionen Mot. 1988/89 anförts om sovjetiskt krigsskadestånd till , U505 7. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om situationen för de oliktänkande i , 8. att begär att regeringen i FN tar initiativ till en internationellt övervakad folkomröstning i , i enlighet med motionen, 9. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om , 10. att begär att regeringen verkar för ett nordiskt FNuniversitet för demokrati och mänskliga rättigheter, 11. att ger regeringen till känna vad som anförts om förnyade initiativ till internationella överenskommelser om avskaffande av dödsstraff, 12. att ger regeringen till känna vad som anförts om inrättande av en särskild kommissarie för mänskliga rättigheter, 13. att hos regeringen begär initiativ till förbud mot plastkulor, 14. att ger regeringen till känna vad som anförts om förstärkt skydd av barns rättigheter, 15. att hos regeringen begär initiativ till ett nordiskt rättigheter, 16. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till handikappade. Per-O la () () () () () () ()