mot · GD02Ub501 · 1989-12-20 00:00:00 — Eventuellt kan högskolan tillsätta en funktion som administrativt leder ett systematiskt organisationsarbete. Det är dock viktigt att fakulteter/forskningsråd av kvalitetsskäl bedömer forskningen. Ev öronmärkning av pengar kan tänkas men får inte ske på kvalitetens bekostnad. Doktorandtjänster knutna till högskolan bör inrättas i detta skede. Forskningsandelen i de befintliga lärartjänsterna utökas. Mellantjänster börjar inrättas i detta skede. Handledningen av doktorander börjar nu ske på högskolan. Disputationer sker i samverkan med universitetsfakultet. Man är nu framme vid ett läge där professur kan inrättas. Institutionsbildningen är nu fullbordad. Institutionsbildningarna bör - med stöd av de forskningsprogram som nämnts under punkt 2 ovan - vara så samordnade att de sker inom närliggande ämnen vid samma högskola under en någorlunda komprimerad tidsrymd. När det finns tre till fem fullständiga institutioner med både utbildning och forskning och med varsin professor i spetsen kan en fakultet bildas. Här kapas de administrativa banden till fakulteten vid annat universitet. När det finns tre eller flera fakulteter kan det vara aktuellt att beteckna högskolan som ett universitet. Tidsmässigt torde hela processen ta ca åtta till . De tidigare universitetsfilialerna torde ligga närmast till för att utvecklas till nya universitet. En sådan utveckling skulle ligga i linje med utvecklingen av i . Därutöver bör någon högskola i norra utvecklas till ett självständigt universitet. En alternativ möjlighet som närmare bör studeras är om två eller tre högskoleorter tillsammans skulle kunna erbjuda en forsknings- och utbildningsorganisation som motsvarar ett universitet. Det kan exempelvis vara aktuellt i . Exempel på utbyggnad enligt en sådan modell finns i där universiteten i , och tillsammans erbjuder ett omfattande utbud. Enligt uppgift finns i sydöstra planer på ett triangeluniversitet genom samverkan mellan högskolorna i , och , vilket också påminner om den finska modellen. Forskningsanknytning vid alla högskolor Den utvecklingsmodell vi här presenterat innebär att några av de nuvarande regionala högskolorna utvecklas till universitet. Det är angeläget att markera att en knytning mellan forskning och högre utbildning måste främjas vid samtliga högskolor. I princip bör alla lärare inom högskolan ha möjlighet till viss forskning inom ramen för sin tjänst. Det innebär att samtliga högskolor efterhand bör kunna få professurer. Flera av dem bör kunna komma så långt att åtminstone en fakultet inrättas. Som exempel kan nämnas som kan vara en tänkbar lokaliseringsort för en juridisk fakultet. Utbyggnaden av forskning och högre utbildning enligt den modell vi här skisserat kommer självfallet att leda till sammantaget högre kostnader för denna sektor i samhället. Eftersom det dock handlar om en successiv utbyggnad kommer kostnaderna i inledningsskedet att vara mer begränsade. Viss vägledning för bedömningen av kostnadsläget kan nås genom att jämföra kostnaderna vid några etablerade lärosäten. De statliga fakultetsanslagen till forskning och forskarutbildning i är och i . Som jämförelse kan nämnas där motsvarande anslag uppgår till . Kostnadsläget är också mycket skiftande för olika fakulteter. i kostar , teologiska fakulteten . De samhällsvetenskapliga fakulteterna i och kostar ca vardera. Samma fakultet i kostar endast . Anslagen till de medicinska och naturvetenskapliga fakulteterna ligger på nivån . Avgörande för kostnaderna för ett nytt universitet eller en ny fakultet är således vilken profil man har. Man måste också räkna med att ingångsvärdena måste ökas kraftigt - långt utöver vanlig kostnadsutveckling - om en satsning på ett nytt universitet verkligen ska ge avsedda resultat. Det är mot denna bakgrund rimligt att räkna med att fakultetsanslagen ökas till mitten av 90-talet om såväl utbyggnad på nya orter som förstärkning på befintliga universitet skall kunna åstadkommas. För att förbereda en utbyggnad av den högre utbildningen och forskningen enligt de riktlinjer vi har skisserat i denna motion bör nu en särskild organi sationskommitté med parlamentarisk förankring tillkallas. Det är viktigt att utvecklingsprocessen till avgörande del kan initieras lokalt ute på högskolorna. uppgift bör vara att till de centrala statsmakterna - regering och riksdag - kanalisera och strukturera de idéer och utvecklingstankar som redan finns eller som kan initieras. Arbetet bör inriktas på att senast i forskningspropositionen 1993 presentera en samlad utvecklingsplan. Det betyder att arbetet måste vara klart senast . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande utvecklingen av lokala studiecentra, 2. att hos regeringen begär att lokala studiecentra skall anses som särskild inrättning för service enligt högskoleförordningen, 3. att hos regeringen begär sådan ändring av högskoleförordningen att det klargörs att högskola kan förlägga linjeutbildningar även till andra orter än högskolans huvudsakliga lokaliseringsort, 4. att hos regeringen begär en nationell plan för utnyttjande av media för decentraliserad högre utbildning enligt de riktlinjer som anges i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande utbyggnad av fasta forskningsresurser och inrättande av nya fakulteter och universitet, 6. att hos regeringen begär att en organisationskommitté tillsätts för att framlägga förslag till utvecklingsplan för högre utbildning och forskning. Per-O la ()