mot · GD02Fi16 · 1989-11-29 00:00:00 — Det är också uppenbart att den omsättningsskatt på aktier som riksdagsmajoriteten infört och höjt verkar hämmande på det riskvilliga sparandet. De ökade transaktionskostnader som aktieomsen innebär har medfört att en stor del av aktiehandeln har flyttat utomlands. Den minskade omsättningen och likviditeten i aktiemarknaden innebär försämringar främst för de mindre aktiespararna. Omsättningsskatten bör därför genast avskaffas. Utformningen av samarbete med EG kommer att ha avgörande betydelse inte bara för den ekonomiska utvecklingen framöver utan även för svenska medborgares möjligheter att verka utan diskriminering på den europeiska kontinenten. Vi är optimistiska till att och övriga EFTA-länder skall kunna få ett avtal med EG som på ett acceptabelt sätt tillgodoser våra ekonomiska intressen. För detta talar inte minst att sådana avtal ligger inte bara i EFTAländernas utan också i hög grad i EG:s intresse. EFTA-länderna är tillsammans EG:s viktigaste handelspartner, större än och . har redan tidigare föreslagit att nu bör undersöka möjligheterna till anknytning till det europeiska monetära samarbetet, EMS. Vi vidhåller denna uppfattning. Valutaregleringens slopande gör det naturligt att överväga frågan om valutapolitiska regim. Målet är och förblir en fast växelkurs. Vi vill med skärpa understryka att en devalvering är en oacceptabel metod för att försöka lösa ekonomiska problem. I praktiken har valutakorgens konstruktion medfört en successiv depreciering av den svenska kronan. EMS erbjuder en fastare punkt att anknyta kronan till. Kursrelationerna i detta system har varit oförändrade . Genom en EMS-anknytning skulle ytterligare markera att inflationsmål och valutakursnorm måste tas på allvar. Vi skulle också få del av det stöd som centralbankerna i EMS-länderna ger varandras valutor om behov uppkommer. EMS-samarbetet är inte en del av EG-systemet utan vilar på ett avtal mellan deltagarländernas centralbanker. Ingen centralbank i en icke-EG-stat har emellertid ännu framställt någon önskan om en sådan medverkan. De närmare formerna torde därför få fastställas i förhandlingar. Som isolerad åtgärd löser inte en EMS-anknytning problemen i svensk ekonomi. Men om den ekonomiska politiken i övrigt ges rätt inriktning kan ett sådant steg ge ett värdefullt bidrag till kampen mot inflationen. Vi vill slutligen kommentera det stabiliseringspolitiska problem som regeringens skrivelse åtminstone indirekt beskriver. Eftersom tillväxten väntas bli låg innebär även rimliga ökningar av konsumtionen att balansbrister uppstår eller förstärks. Detta speglar tidigare fel inom den ekonomiska politiken, främst i form av uteblivna utbudsstimulanser och sparfrämjande åtgärder. Därigenom är det mycket svårt ätt genom insatser nu i någon högre grad påverka den samhällsekonomiska balansen . Möjligheten är emellertid större vad gäller effekter . Den inriktning av den ekonomiska politiken som vi ovan beskrivit innebär ökad stimulans för produktion och sparande. Detta i kombination med skattereformen kommer att medverka till att dämpa den samhällsekonomiska obalansen . Det är nu och inte senare som åtgärder skall sättas in om de skall hinna verka . Vi vill därför framhålla betydelsen aven stram finanspolitik i den kommande budgetpropositionen. En önskvärd stramhet bör inte bestå av skattehöjningar, eftersom dessa motverkar sitt syfte. Ytterligare höjningar av det totala skattetrycket skulle vara skadliga för ekonomins funktionssätt och de skulle dessutom knappast medföra någon dämpning av konsumtionsefterfrågan, utan enbart en försämring av hushållens sparande till förmån för det offentliga sparandet. Den strama budgetpolitiken måste därför åstadkommas genom stor försiktighet med de offentliga utgifterna. Även kortsiktiga förändringar inom sjukförsäkringen bör kunna reducera utgiftsökningen. Besparingar bör genomföras inom arbetslöshetsförsäkringen genom krav på högre egenavgift från de försäkrades sida. Vi anser det angeläget att regeringen i budgetpropositionen lägger fram förslag om dessa och andra utgiftsbesparingar. I avsaknad av en tillräckligt stram finanspolitik skulle penningpolitiken få svara för en alltför stor del av den kortsiktiga anpassningen. Detta skulle bl.a. försvåra den långsiktiga investeringsökning som krävs för en nödvändig utbyggnad av den konkurrensutsatta sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna de bedömningar i ekonomin som anförs i motionen. () () ()