mot · GC02A433 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A433 Kommunerna samt kommunerna i norra och utgör . är en väl fungerande näringsgeografisk enhet som består av norra delen av såväl som . Regionen har nära 240 000 invånare. är näst största län med nära 725 000 invånare, är det fjärde största länet med nära 430 000 invånare. Befolkningsmässigt kan således jämställas med ett genomsnittslän. Näringslivet domineras av en mycket expansiv industriell verksamhet på en hög teknologisk nivå. är en naturlig planeringsregion för kommunikationer, utbildning och arbetsmarknad. De gränser som gäller för följer väl de naturliga näringsekonomiska gränserna i regionen. Den service som erbjuds av samhället har även till stor del byggts upp med beaktande av de speciella geografiska förhållandena i länen och med beaktande av de stora befolkningstalen. Det kan nämnas att det i såväl de norra som i de södra delarna av länen finns länssjukhus, liksom av landstingen bedriven högskoleutbildning. Lokalradion, Radio Trestad, arbetar över länsgränsen med som underlag. Medvetenheten om särställning som en enhet över länsgränsen fick till följd att tidigare klassat kommunerna till att gemensamt utgöra ett s. k. primärt centrum. Organisationer av länskaraktär bryter i ofta med den gängse länsindelningen. , , och Trestad ingår i namn på många länsorganisationer som av geografiska skäl valt att just här arbeta över en länsgräns. Arbetspendlingen över länsgränsen är av mycket stor omfattning. För att underlätta samarbetet har kommunerna bildat . För att handlägga högskolefrågor finns inrättad en högskolekommitté, och en kulturkommitté arbetar för att skapa ett brett kulturutbud. Samarbetet i dessa kommittéer har utvecklats mycket positivt med flygplats och högskoleutbildning som de största åtagandena. Stora arbetsuppgifter har vidare varit länsöverskridande utredningar om förutsättningar för näringsliv och arbetsmarknad. Den geografiskt så naturliga samhörigheten inom regionen har varit anledningen till att frågan om ny länsindelning i har Tanken har då bl.a. varit att skulle bilda ett Mot. 1988/89 län. Frågan om ny länsindelning har varit föremål för statlig utredning. Av A433 olika skäl kom utredningen dock inte att leda fram till någon ny länsindelning. har frågan om ny länsindelning åter aktualiserats i en rad olika sammanhang. Enligt vår mening så borde vad gäller statlig service av olika slag betraktas som ett län. Detta oavsett om kommer att vara delar av två olika län eller kommer att utgöra ett nytt län. Den statliga verksamhet som vanligen finns uppbyggd i ett normallän är bl.a. högskola, regionteater, regemente, flygfält och ett eller flera utlokaliserade statliga verk. Tyvärr kan vi konstatera att saknar eller riskerar att mista flera sådana verksamheter som finns i motsvarande regioner. är den enda större region i landet som saknar en egen högskola. Inrättande av högskola i området föreslogs av utbildningsutredning, men beslutet blev ej enligt utredningens förslag. har högskolor inrättats i regioner som inte föreslogs av utredningen och i regioner med mindre befolkningsunderlag. Argumentet för att inrätta dessa liksom att för del åter säga nej till ett utredningsförslag om inrättande av högskola har varit ett synsätt om länsvis service. Frågan om inrättande av en regionteater i har utretts i flera olika omgångar. De målsättningar som staten har angivit för länsvisa regionteatrar gör emellertid att det är svårt att se hur detta angelägna önskemål skall kunna förverkligas. enda militära utbildningsanläggning är 117 i . Enligt ÖB:s utredning är I 17 ett av de regementen som är mest hotat av nedläggning. Även om det inte uttryckts så kan man ändå ana att intressen om att bevara minst en militär anläggning i varje län varit till förfång för I 17 i utredningsarbetet. De flesta län på längre avstånd från har tillgång till en statlig flygplats. För där restiderna på tåg till uppgår har det varit nödvändigt att hjälpligt lösa behovet av flygkommunikationer genom kommunala insatser. För framtiden krävs dock investeringar som skulle bli mycket betungande för kommunerna att klara. Enligt vår mening kan det inte heller vara rimligt att kommunalskattebetalarna i skall ta det ansvar som staten tar i andra jämförbara regioner. De flesta med jämförbara regioner har fått ett eller flera utlokaliserade statliga verk. Den expansiva utvecklingen för industrin främst i för besluten om de flesta utlokaliserngarna kan ha påverkat dessa, men sannolikt har länstänkandet även här spelat en negativ roll för . Den mycket låga andelen offentligt anställda inom området är negativt, även om industrins utveckling just nu innebär en expansion inom området. Enligt vår mening så bör det samarbete i som sker på ett ofta okonventionellt sätt över länsgränsen bedömas positivt. Vidare bör denna regions särställning som en befolkningsrik och väl sammanhållen näringsgeografisk del av två av landets största län beaktas. bör betraktas som ett län vad gäller regionala statliga verksamheter. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utvecklingen i . () ()