ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02K10 · 1989-03-21 00:00:00 — Motion till 1988/89:K10 av m.fl. (mp) med anledning av förvaltningskontors 1988/89:22 om ändring av vissa arvoden m.m. Regeringen har beslutat om höjning av arvoden för vissa uppdrag inom departementens verksamhetsområde under /89. Detta anförs som skäl till att också bör höja sina arvoden för vissa uppdrag. de gröna vill se det politiska arbetet som en helhet. Detta innebär att när man är riksdagsledamot eller tillhör regeringen skall det arvode som utgår ses som ersättning för heltidsarbete, och några arvoden därutöver skall ej utgå. Vi anser därför att en utredning bör titta på ledamotsarbetet och de extra uppdrag som ledamöterna erhåller, för att kartlägga om behov finns av att arvode skall utgå för vissa uppdrag. Med stöd av det som ovan anförts yrkar vi 1. att beslutar att avslå förvaltningsstyrelsens förslag om höjning av arvodena för riksdagsledamot med särskilda uppdrag, 2. att beslutar om en översyn av nuvarande system i syfte att helt slopa arvoden för vissa uppdrag. () Per () () () () My ()
mot · GC02K11 · 1989-03-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:K11 med anledning av förvaltningskontors 1988/89:22 om ändring av vissa arvoden m.m. Vpk yrkar avslag på förslaget samt begär att utser en arbetsgrupp med uppgift att förelägga förslag om en avveckling av nuvarande arvodessystem. Våra motiveringar är enkelt uttryckt följande: För riksdagsledamot utgår arvode samt kostnadsersättning för uppdraget som ledamot av riksdag. Inom förvaltningsområde finns utskott, olika styrelser, revisorer och arbetsgrupper som handlägger frågor som berör dagliga arbete och som bör ingå som en viktig arbetsuppgift i uppdraget som riksdagsledamot och således inte innebära extra arvodering utöver arvodet som riksdagsledamot. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår förslaget om ändring av vissa arvoden m.m., 2. att beslutar utse en arbetsgrupp med uppgift att lägga fram förslag om avveckling av extra arvoden som gäller uppdrag i styrelser m.m. inom förvaltningsområde. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02K12 · 1989-03-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:K12 med anledning av prop. 1988/89:114 om allmänna helgdagar Förslaget att modernisera lagstiftningen när det gäller allmänna helgdagar är tillfredsställande. Dock finner jag förslaget något ofullständigt när man inte i denna lagstiftning från regeringens sida är beredd att göra nationaldag till helgdag. har fastställt att också skall vara vår nationaldag. Det hade då varit naturligt och enligt min mening riktigt att markera detta med att i nu föreliggande lagförslag också göra nationaldagen till helgdag. Mindre än hälften av befolkning har glädje av första maj som helgdag, ändå har i särskild lagstiftning likställts med allmän helgdag. Jag vill därför föreslå att nationaldagen görs till allmän helgdag, vilket skulle vara till glädje för hela det svenska folket. Det skulle också möjliggöra för människor att i större utsträckning kunna vara med och fira vår nationaldag. De arrangemang som ordnas i kommunerna runt vårt land kan inte komma alla till del förrän nationaldagen blir helgdag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att nationaldag i lagstiftning regleras som helgdag.
mot · GC02L17 · 1989-03-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:L17 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:85 om upphovsrätt I propositionen behandlas upphovsrättsliga frågor som uppkommer vid användning av datorer. Tyngdpunkten ligger på det rättsliga skyddet för datorprogram. Vi ställer oss bakom propositionens förslag till lagändringar utom i ett avseende, nämligen förslaget om ändring i 23 § upphovsrättslagen, vilket avser att förhindra utlåning eller uthyrning av datorprogram. Tvärtemot propositionens förslag anser vi det angeläget att i detta avseende betrakta ett utgivet datorprogram på samma sätt som ett litterärt verk. Sedan ett sådant verk har getts ut får exemplar som omfattas av utgivningen spridas vidare och göras tillgängliga för allmänheten genom uthyrning utan att tillstånd från upphovsmannen krävs. Att göra utlånings- eller uthyrningsverksamhet av datorprogram möjlig är ett sätt att motverka icke önskvärd kopiering. Utlåning av program ev. kompletterad med uthyrning av enklare datorer - datatek - kan stimulera ett intresse för datoranvändning och bidraga till att även en bredare allmänhet får möjlighet att använda datorteknik. Lika lite som utlåning av litteratur på bibliotek stör bokmarknaden, lika lite skulle utlåning av datorprogram störa datamarknaden. Den ekonomiskt mest betydelsefulla delen av datorprogrammarknaden utgörs av specialkonstruerade program vilka torde sakna intresse för en bred allmänhet och knappast vara intressanta för utlånings- eller uthyrningsverksamhet. 23 § upphovsrättslagen gör det möjligt med utlåningsverksamhet, och paragrafen bör därför bibehållas i nuvarande lydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till ändring av 23 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. (vpk) (vpk)
mot · GC02Sf20 · 1989-03-16 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf20 av () med anledning av prop. 1988/89:105 om ny organisation, hantering av asylärenden och resurser för statens invandrarverk m.m. I propositionen beskrivs huvuddragen i den nya regionaliserade organisationen för statens invandrarverk som skall gälla från och föreslås ökade anslag till statens invandrarverk för /90. Regeringen tar inte upp de speciella krav som torterade flyktingar ställer på den svenska flyktingmottagningen. På flera håll i landet, bl.a. i , har speciella centra med inriktning på att ta hand om tortyroffer etablerats. finns en psykiatrisk mottagning i . Den förestås av en latinamerikansk läkare med svensk legitimation som förutom denna verksamhet också har en deltids konsulttjänst vid invandrarverket. Mottagningen startade som ett femårigt projekt med anslag från invandrarverket. satsade till en början men har sedan successivt trappat ned anslaget . På sedvanligt statligt sätt har man då räknat med att kostnaden övertas av kommun och landsting. Under föregående år satsade läns landsting och kommun 100 000 i verksamheten. Den nya socialistiska majoriteten i kommunen har beslutat att dra in anslaget. Detta innebär att verksamheten eventuellt måste upphöra helt och hållet. Mottagningen hjälper torterade människor som kommer från fjärran länder och hamnar i , kanske framförallt därför att dessa behandlingsmöjligheter finns just där. Jag tycker att det är rimligt att verksamheten, i den mån den inte kan bekostas av landstingskommunala och kommunala medel i tillräcklig utsträckning, även fortsättningsvis får statligt stöd. bör därför även fortsättningsvis ta ett ekonomiskt ansvar för att denna viktiga verksamhet kan fortsätta. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om invandrarverkets ekonomiska ansvar för nämnda verksamhet.
mot · GC02Sf24 · 1989-03-21 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf24 av m.fl. (vpk) " " med anledning av prop. 1988/89:111 om 1988/89 utlandssvenskarnas avgifter vid sjukvård i , Sf24-28 Propositionen innehåller bl.a. förslag om vissa förändringar av reglerna för beräkning av sjukpenning. För en studerande som har fastställd s.k. studietids-SGI föreslås att timberäknad sjukpenning skall utges under hela sjukperioden även om denna är längre än . Rätten för dessa studerande att under sommarferier aktivera en vilande SGI fr.o.m. den femtonde dagen av sjukfallet slopas. Förslaget om förändringen i sjukpenningberäkningen är ett resultat av utvärdering av det nya systemet med timsjukpenning. påpekar att gällande två olika beräkningssätt för studerande, ett under studietid och ett annat under ferietid, medför administrativa problem och dessutom ger det inte alltid full kompensation för inkomstbortfallet. Vpk instämmer i regeringens uppfattning att propositionens förslag medför administrativa förenklingar och även förbättringar för vissa grupper studerande. Men när brister i systemet skall rättas till bör det ske så att nya orättvisor inte blir följden. Enligt vpk:s mening finns det risk för att föreslagna förändringar ger vissa studerande försämrade villkor. Det gäller studerande som förvärvsarbetat före studierna och har en högre SGI räknat jämfört med studietids-SGI. Om dessa studerande under ferietid väljer ett arbete med låg lön men som är bra ur praktiksynpunkt får förslaget negativa konsekvenser. Även om det rör sig om en mycket begränsad grupp är det olyckligt om någon skulle avstå från arbete under ferierna som ger en bra praktik men låg lön, för att inte drabbas av sämre sjukersättning. Detta problem bör kunna lösas genom att det skapas en möjlighet för studerande i den situationen att efter egen ansökan till , få behålla det gamla systemet med aktivering av en vilande SGI fr.o.m. den femtonde dagen av sjukfallet under sommarferier. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att studerande med högre vilande SGI räknat jämfört med studietids-SGI efter ansökan skall få aktivera en vilande SGI fr.o.m. den femtonde dagen av sjukfallet under sommarferier. (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Sf24
mot · GC02Sf27 · 1989-03-22 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf27 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:112 med förslag till ny lag om ersättning till smittbärare Egenföretagare kan råka i en speciellt bekymmersam situation med de föreslagna reglerna. Möjlighet till särbehandling i vissa fall behöver öppnas. Den nya smittskyddslagen (1988:1472) träder i kraft . Regleringen av de samhällsfarliga sjukdomarna i den nya smittskyddslagen får betydelse för ersättningen till smittbärarna. De föreslagna ersättningsreglerna skiljer sig inte särskilt påtagligt från de gamla som varit i kraft . När det gäller punkt 2.8 beräkning av smittbärarpenning föreligger en påtaglig oenighet bland remissinstanserna. För egenföretagare som t.ex. tandläkare tillkommer kostnader som inte täcks av smittbärarpenningen. Hit hör bl.a. hyror och löner till personal. En smittbärare får sin ersättning därför att han måste avstå från att förvärvsarbeta på grund av myndighetsbeslut, och han förhindras arbeta för att tillgodose ett gemensamt samhällsintresse. Därför skall samhället också täcka de fasta kostnader som en egenföretagare drabbas av när han förhindras från att förvärvsarbeta till följd av smittskyddslagen. Regeringen bör utreda formerna för sådan ersättning, och återkomma till med förslag till hur egenföretagarnas speciella problem skall kunna lösas. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som syftar till att även de fasta kostnaderna ersätts för egenföretagare som förhindras från att förvärvsarbeta på grund av smittskyddsbestämmelserna. () () () () () () () () 1988/89 Sf27 Per Stenmarck (m)
mot · GC02Sf28 · 1989-03-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf28 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:112 med förslag till ny lag om ersättning till smittbärare I propositionen föreslås att ny lagstiftning skall träda i kraft . Därmed förändras också begreppen tillfällig och kronisk smittbärare till smittbärare. Ersättningen kommer att handläggas av som därmed åter belastas med nya arbetsuppgifter. Inkomstbortfallsprincipen skall ligga som underlag för beräkning av ersättningen som regringen tar bort garantinivåersättning för de grupper som erhåller sådan vid sjukdom. kommer även en särlagstiftning att styra den ekonomiska ersättningen till smittbärare. Medel till ersättningen tillskjuts från s.k. allmänna medel och inte från sjukförsäkringsavgift och statligt bidrag, vilket gäller för sjukpenningen. Samstämmighet mellan dessa system, frånsett finansieringsformen, utesluter inte att garantinivån behålls även för smittbärare. För feriearbetande och studerande i vissa situationer är det viktigt att detta skydd bibehålls. Det saknas även övergångsregler från nuvarande garantinivå och ett helt borttagande av ersättning som blir följden av regeringens förslag. Detta är även skäl som talar för ett bibehållande av garantinivån. Den frivilliga sjukförsäkringen, som administreras av , nämns ej i propositionsförslaget. Enligt vår uppfattning bör alla med en frivillig försäkring också tillerkännas smittbärarpenning. Vi anser att bör ge regeringen tillkänna att ett garantibelopp skall finnas som ersättningsform till smittbärare samt att den frivilliga försäkringen garanterar ersättning för smittbärare. Det är av största vikt att de svagaste grupperna i samhället även i en smittbärarsituation skall få ett ekonomiskt stöd. Med stöd av det anförda hemställes 1. att beslutar att ett garantibelopp skall finnas som ersättningsform till smittbärare; 2. att beslutar att alla med frivillig sjukförsäkring också skall kunna tillerkännas smittbärarpenning. () () 1988/89 Sf28 gotab 88466, 1989
mot · GC02Sk42 · 1989-03-17 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk42 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:98 om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt I propositionen föreslås att den allmänna energiskatten på fotogen med tillsats som möjliggör drift av snabbgående dieselmotorer (lättdiesel) höjs till samma nivå som den allmänna energiskatten på motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkeroljor. Ändringen föreslås träda i kraft . Regeringens skäl för skattehöjningen är att en del skattskyldiga försöker tänja ut definitionen av lättdiesel, så att även blandningar av fotogen och en stor andel dieselolja skattemässigt deklareras som fotogen med tillsats som möjliggör drift av snabbgående dieselmotorer. Huruvida dessa dieselprodukter skattemässigt är att betrakta som lättdiesel har ännu inte prövats rättsligt. Trots detta väljer regeringen skattevägen. Regeringen medger emellertid i propositionen att miljöskäl kan motivera en skatteskillnad mellan å ena sidan lättdiesel och å andra sidan motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkeroljor och framhåller att en noggrannare bedömning av lättdieselns miljöegenskaper torde komma att göras av miljöavgiftsutredningen. Enligt vår uppfattning vore det fel att föregripa miljöavgiftsutredningen liksom det arbete som bedrivs inom kommittén för indirekta skatter (KIS). De fiskala skäl som regeringen anför kan, enligt vår mening, inte motivera att skatten på lättdiesel höjs , i brist på noggrannare analys, eftersom icke önskvärda miljöeffekter därmed skulle kunna uppstå. Regeringen bör därför återkomma till när såväl miljöavgiftsutredningen som kommittén för indirekta skatter presenterat sina betänkanden. I avvaktan härpå bör skatten på lättdiesel inte höjas. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1988/89:98 om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt. () () () m) () ()
mot · GC02Sk43 · 1989-03-21 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk43 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:98 om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Regeringen föreslår att skatten på lättdiesel ska höjas med per m3 till samma nivå som för motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkeroljor. Skälet anges vara att skatteskillnaden drivit fram mer eller mindre tvivelaktiga varianter av lättdiesel. Faktum är att lättdiesel som bränsle för t.ex. stadsbussar bidrar till en nödvändig förbättring av miljön i tätorterna. Det är främst utsläppen av sot och cancerogena partiklar som minskar. måste andra drivmedel och andra motorer introduceras i tätortstrafiken, men det finns ingen anledning att nu minska motivationen att använda det bästa alternativet vad gäller oljedrivna dieselmotorer. För t.ex. AB lokaltrafik skulle skattehöjningen betyda en kostnadsökning om c:a 12 milj. kr. Vi föreslår att den ogenomtänkta skattehöjningen på lättdiesel avvisas och att regeringen i stället ges i uppdrag att på basis av den kunskap som finns inom bl.a. TFB och NW utarbeta ett samlat förslag till skattesatser för olika bränslen (drivmedel) med en klar miljöprofil. Det innebär förmodligen sänkning av skatten på t.ex. naturgas och höjning av skatten på de värsta oljorna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1988/89:98, 2. att hos regeringen begär en översyn av drivmedelsbeskattningen med hänsyn tagen till miljön. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Sk44 · 1989-03-21 00:00:00 — 1988/89 :Sk44 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:98 om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt I prop 1988/89:98 föreslår regeringen att den allmänna energiskatten på s.k. lättdiesel skall höjas till samma nivå som den allmänna energiskatten på motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkerolja. Orsaken till detta är att alltfler mellanformer - blandningar mellan lättdiesel och vanlig diesel - dykt upp och att någon juridisk prövning inte skett huruvida dessa dieselprodukter är att betrakta som lättdiesel eller vanlig diesel. I propositionen föreslår regeringen en ny lydelse av bilaga 1 till lagen om allmän energiskatt. Bilagan utgör Förteckning över vissa bränslen för vilka allmän energiskatt skall erläggas. de gröna kan inte acceptera de skattesatser som föreslås i denna förteckning. De gröna anser att energiomsättningen är för hög. Vi anser att industrisamhället har passerat den nivå på energiomsättning som kan anses optimal .Den nuvarande energiomsättningen leder till såväl miljöförstörelse som förbrukning av ändliga naturresurser. Viktigt i detta sammanhang är att konstatera att energi inte kan produceras - utan endast omvandlas till lägre tillgänglighet. En analys av kostnadsutvecklingen när det gäller energi och arbetskraft visar att energikostnaderna bara ökat med . Däremot har kostnaden för arbete ökat med . Av denna ökning är ungefär två tredjedelar skatter. Detta leder till att återvinning, återbruk, reparation - men även kultur, vård, etc - och andra arbetsintensiva verksamheter blir dyrbara. Däremot blir ständig nyproduktion förhållandevis billig. Detta innebär i sin tur att avfallsbergen växer och att allt mer ändliga naturresurser mals ner till avfall som konsumtionsvaror. Denna utveckling är ohållbar och saknar bärighet. De gröna anser alltså att energi bör beskattas högre och arbete betydligt lägre. Nuvarande skattesatser - och de som regeringen föreslår i propositio nen - är för låga för att vara styrande. Därmed kommer inte miljö- och Mot. naturresursmål att kunna nås. Därför kan de gröna inte tillstyrka Sk44 Regeringen föreslår följande skattesatser för de i propositionen aktuella bränslena: Gasol för motordrift per liter Gasol för annat ändamål . De gröna har inget att erinra mot regeringens förslag om att den särskilda oljeskatten ej skall utgå för lättdiesel. De gröna föreslår - i samstämmighet med tidigare motionsförslag (N413) följande skattesatser och därmed att bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmän energiskatt skall ha följande lydelse: Bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmän energiskatt. Förteckning över vissa bränslen för vilka allmän energiskatt skall erläggas ur 27.10 Fotogen med tillsats som möjliggör drift av snabbgående dieselmotorer /kbm (10,/kWh) Denna lag träder i kraft . De gröna anser att miljöskatt på utsläpp skall införas enligt hemställan i 1988/89:Jo968. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att beslutar att fastställa skattesatserna i enlighet med vad som i motionen anförs. () ()
mot · GC02Sk45 · 1989-03-21 00:00:00 — av och (båda mp) med anledning av prop. 1988/89:107 om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon m.m. I prop 1988/89:107 föreslår regeringen åtgärder för att komma tillrätta med den planerade skattesmitning som i ökande omfattning sker i samband med direktimport av bilar, främst från . De av regeringen föreslagna åtgärderna hårde grönas stöd. bl.a. att även bilar därt ex motorn ligger i bagageutrymmet skall uppfattas som fordon enl LFM om det kan antas att fordonet efter importen skall iordningställas till ett fordon av skattepliktigt slag. I propositionen föreslås även att de generella högre försäljningsskattesatser som infördes - och som innebär att skatten bilar sattes till och per kilogram tjänstevikt och bilar till och per kg - slopas. Detta innebär att försäljningsskatten (bilaccisen) kommer att återgå till och per kg tjänstevikt, enl regeringens förslag. de gröna anser inte att det finns skäl att åter sänka bilaccisen till den av regeringen föreslagna nivån. En sänkning till den av regeringen föreslagna nivån jämfört med den tidigare högsta nivån skulle innebära ett skattebortfall på ca . Vägtrafiken medför en betydande samhällsekonomisk nettoförlust, vilket nedanstående tabell visar: Utgiftssiffrorna bygger på material från (PM 1987:3 olyckskostnaderna), (skattebortfallet pga bilavdrag), (miljökostnader: buller . ), SOU 1978:31 (övervakning), Leksell/Bilavgasutsläppens samhällsekonomiska kostnader (avgaser: . Speciellt avgaskostnaderna är ytterst lågt satta om man tar hänsyn till de nya rön som visar att kväveoxidutsläppen hör till de främsta orsakerna till havens övergödning och att av kväveoxidutsläppen i härrör Miljökostnaderna för koldioxid och dikväveoxid (som ökar kraftigt Mot. med katalytisk avgasrening!) är inte medräknade - växthuseffekten är svår Sk45 att sätta pris på. Ovanstående samhällsekonomiska beräkning i kombination med de grönas grundinställning i skattepolitiken - att skatten skall förskjutas från skatt på arbete till skatt på konsumtion - innebär att partiet inte kan acceptera regeringens förslag på minskad accis. 1. att avslår den del av propositionen som behandlar 8 § i Lag om försäljningsskatt på motorfordon, 2. att beslutar att 8 § i Lag om försäljningsskatt på motorfordon skall slå fast att bilaccisen skall vara . och per kilogram tjänstevikt istället för den av regeringen föreslagna skatten . () ()
mot · GC02So11 · 1989-03-06 00:00:00 — Motion till 1988/89: med anledning av prop. 1988/89:84 om ändrad beslutsordning för hälso- och sjukvårdens Enligt tillsynsutredningens direktiv skall utredningen överväga handläggningsfrågor och beslutandefrågor inom . Utredningens arbete beräknas pågå . I likhet med tillsynsutredningens remissvar på prop. 1988/89:84 anser vi att utredningsresultatet inte skall föregripas och att därför beslut i ärendet inte skall fattas förrän det är helt klart hur hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd bör vara sammansatt samt om inte en mindre arbetsgrupp bestående av nämndledamöter och ordföranden skulle kunna behandla enklare ärenden. Vi finner det osäkert ur rättssäkerhetssynpunkt att ordföranden ensam kommer att besluta i mer än hälften av de till inlämnade ärendena. I socialdistriktsnämnder i större städer tar en mindre arbetsgrupp hand om enklare ärenden. Så kunde det vara även inom . Både anmälare och den anmälde skall kunna känna att full rättssäkerhet råder. Man bör avvakta tillsynsutredningens betäkande. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att avslår proposition 1988/89:84. 1 1988/89. risgsl vtAii lii - no ' ! i i O C '' *'?.> i : ) -.iT'j-J-: j ris i 'i< MM 'v- > i '< > gfi ni jin» bom -;,ii'< S:iribo ozlii;; ?<: fmnsBu^ sr>v >rj;> / s: i: i...i >'):;: V trut i V i,f:': . "lil u'. ..) .-il,. ' '!> t1 '. '..\U .<< . 'lii' , ! ; il < i : i, . ; r!l, ii ,if!! 1 ' ,<*, ' i-, ,in -i .lii . : >.' tu lJi ' ; ' .< ,y.\1 ii;i iV-i ii,::! 1 v " - j. k -yit/tuia ii ?<;} v ssi - 1 jljfis .'. v..-'! v'11: i;- {i*/t-? >> 1 ,Pi i * V ,>/ .t