ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub269 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub269 Poängberäkning vid ansökan till gymnasieskolan En grundskoleelev erhåller sina första betyg på höstterminen i årskurs åtta. Ett drygt år senare - och med utgångspunkt från bl.a. sitt tredje betygstillfälle - kan eleverna söka till gymnasieskolan. I urvalsproceduren beräknas betygens medelvärde varvid betyget i idrott endast medräknas om det leder till en höjning av betygsmedelvärdet. Ett lågt betyg i ämnet idrott skall således ej kunna leda till minskade möjligheter att komma in på den sökta gymnasielinjen. Extra poäng erhålles för dem som tillhör underrepresenterat kön och/eller för dem som gör en förnyad ansökan. För framför allt skolans övningsämnen gäller att särskild fallenhet eller talang kan vara utslagsgivande för intresset och därmed också för betyget. Detta gäller i synnerhet för ämnet musik. Det är enligt min mening inte rimligt att detta kan få genomslag vid ansökan till gymnasieskolan. Reglerna bör ändras så att betyg i ämnet musik inte ingår i poängunderlaget vid ansökan till gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ändrade bestämmelser beträffande musikbetygens betydelse vid ansökan till gymnasieskolan.
mot · GC02Ub270 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion rill 1988/89 :Ub270 av () Utbildning för elevassistenter I nära nog varje skola finns ett antal elever som av olika skäl behöver särskild hjälp och träning för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Det kan röra sig om fysiska eller psykiska handikapp, koncentrationsvårigheter, etc. Dessa störningar kan ibland vara så djupa att eleven behöver extra hjälp. Sådan kan då ges genom att en s.k. elevassistent knyts till eleven och klassen. Att vara elevassistent är därmed ett mycket ansvarsfullt arbete som kräver medicinska, psykologiska och pedagogiska insikter. Förhållandet är emellertid att det inte krävs någon utbildning eller andra formella meriter för att få arbeta som elevassistent. Detta innebär att elevassistenterna har mycket skiftande bakgrund och förutsättningar att klara sina uppgifter. Successivt bör det ställas krav på utbildning för att få arbeta som elevassistent. Ett första steg vore enligt min mening att fordra att elevassistenter skall ha genomgått en för dem särskild utformad kurs i gymnasieskolan. En särskild sådan gymnasielinje bör därför inrättas. Sådan linje bör också ges inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen. Med hänvisning till ovan hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en gymnasielinje för elevassistenter.
mot · GC02Ub273 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub273 Alltför många ungdomar börjar redan i tidig ålder använda alkohol. kanske av nyfikenhet, vid andra tillfällen kanske beroende på den egna familjen i det fall alkohol där användes mera frekvent. I många fall beror det på att man känner sig blyg och bortkommen och tror att man genom alkoholen får ett tuffare sätt. Om barnen redan i skolan fick lära sig dansa skulle mycket av blygheten i umgänget mellan pojkar och flickor försvinna. Enligt vissa undersökningar som gjorts rör sig skolungdomen alltför litet och fetma är ett tilltagande problem. på skolschemat skulle även ur denna synpunkt vara positivt. Barnen får såväl motion, rytmkänsla och träning i att på ett naturligt sätt umgås med varandra. Detta har de sedan nytta av livet igenom. Efter genomgången skola kan det bli mera naturligt för många ungdomar att ansluta sig till olika slag av ungdomsorganisationer där bl.a. dans kan ingå som en del av själva underhållningen. Ur samhällets synpunkt vore det oerhört värdefullt om våra politiska ungdomsorganisationer liksom och idrottsrörelsen återigen kunde knyta ett större antal ungdomar till sig. Självklart är inte dansen en huvudsak för dessa organisationer men betydelsen skall inte underskattas. Ett bra exempel på dansen kan man se i många aktiva pensionärsorganisationers verksamhet. För dessa grupper har det naturligtvis en stor betydelse ur social synpunkt men också ur fysisk och därigenom är det en fördel för samhället rent ekonomiskt. Att själva livskvaliteten ökar för såväl ung som gammal är dock av den största betydelsen. Med anledning av vad jag ovan anfört får jag hemställa att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorisk dansundervisning i .
mot · GC02Ub274 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub274 av m.fl. (s) Undervisning i svenska för invandrare Goda kunskaper i det svenska språket är en förutsättning för att få ett arbete och ett så meningsfullt arbete som möjligt. Arbetslösheten bland invandrarna är dubbelt så stor som bland svenskarna, och diskriminering av invandrare vid anställningstillfället är vanligt. Detta trots nuvarande brist på arbetskraft. Många invandrare får inte jobb som svarar mot deras yrkeskvalifikationer. En högre andel invandrare än svenskar utför monotona och okvalificerade jobb. När det gäller risker i arbetsmiljön är också invandrarna sämre skyddade än sina svenska kamrater, eftersom information, anslag och föreskrifter inte alltid är tillgänglig på andra språk än svenska. Invandrarnas utsatta position på arbetsmarknaden beror till mycket stor del på otillräckliga kunskaper i svenska språket. finns i vårt samhälle tendenser till rasism och främlingsfientlighet. Det bästa sättet att motarbeta sådana tendenser är genom personliga kontakter mellan svenskar och invandrare. Detta förutsätter att våra invandrare behärskar det svenska språket. På så sätt motverkas även att invandrarna isolerar sig bland sina landsmän. Mot denna bakgrund framstår det som oerhört angeläget att samhället ställer nödvändiga resurser till förfogande för att invandrare ska ges möjlighet till svenskundervisning. Stora förhoppningar knöts till sfi-reformen som efter långt utredningsarbete trädde i kraft . kan vi se flera brister i reformen. Det uppdelade huvudmannaansvaret mellan grund-sfi och påbyggnadsutbildningen medför ofta att enskilda invandrare hamnar mellan dessa system och utbildning uteblir. Ansvaret för dessa ofta förekommande situationer måste ut. Kommunernas 2-åriga begränsning i ansvar för nyinvandringen medför att många missar utbildning. Den kraftigt ökade flyktinginvandringen har ställt stora krav på sfi-resurser i landets kommuner. Nya invandrare kan härigenom missa sfi-utbildning redan efter 13 månaders vistelse i vårt land. Gamla invandrares möjligheter till grund-sfi skulle ut . ska sådan undervisning vara påbörjad. Enligt en undersökning som LO gjort bland landets kommuner visades att av kommunerna inte gjort någon form av planering eller behovsberäkning över huvud taget. Att klara hela behovet fram till är inte en realistisk bedömning. Ett slopande av denna 5-års-gräns bör därför anses motiverad. Tiden är nu mogen för att göra en grundläggande analys och översyn av 1 sfi-reformen där ovan redovisade organisatoriska problem behandlas. I översynen bör också ingå de materiella delarna av sfi-reformen såsom ersättningsnivån, ledighetslagen både vad gäller grund-sfi som vid påbyggnads-sfi. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av sfi-reformen med den i motionen redovisade målsättningen. () (s) () () () () 1988/89 Ub274
mot · GC02Ub278 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub278 av m.fl. (s) Idrottsgymnasierna Idrotten är största folkrörelse med 2,5 milj. medlemmar. Det är ett starkt samhällsintresse att idrottsrörelsen kan utvecklas på ett positivt sätt. Intresset för idrottsgymnasier och hemortsalternativ växer sig allt starkare bland elever, idrottsrörelsen och kommunerna. Vi anser att utöver regeringens förslag om 100 nya platser borde ytterligare 50 nya platser tillkomma i idrottsgymnasierna under /90. Det är ett stort värde att ge idrottsungdomar möjlighet att kombinera studier med idrottsträning och tävling. Om detta inte sker väljer ungdomarna ofta att satsa tid och energi på idrotten och studierna kan på olika sätt bli lidande. I ovannämnda alternativ följer eleven undervisningen på aktuell linje. kan i ett eller flera ämnen ersättas med specialidrott inom idrottsgymnasium eller idrottsträning enligt hemortsalternativet. Vid idrottsgymnasierna får eleverna träning under en idrottslärares ledning. I hemortsalternativet bedriver eleverna träning med hjälp av idrottsföreningen på orten. I båda fallen tas eleverna ut efter beslut av respektive specialförbund. Erfarenheterna av de två alternativen är mycket goda och behovet av flera intagningsplatser stort. Det finns ytterligare skäl för en utökning med 50 platser. Det råder en betydande regional snedfördelning av idrottsgymnasier. I finns endast ett idrottsgymnasium av befintliga. Det innebär att många talanger måste flytta för att kunna utöva sin idrottsutbildning. har, efter kontakter med länets ishockeyklubbar och kommunerna , beslutat att ansöka om ett ishockeygymnasium i . Verksamheten skall omfatta totalt 50 elever med fördelningen 25 elever i och 25 elever i . Behovet av ett ishockeygymnasium i är stort eftersom det inte finns något i östra . Närmaste gymnasium med ishockeyinriktning är . I övrigt finns motsvarande i och . anser vi att behovet av distriktsgymnasier i olika idrotter bör komma till del. Intresse föreligger också för ett fotbollgymnasium i . När det gäller hemortsalternativet finns det intresse från idrottsrörelsen och bl.a. kommunerna i och att ge elever möjlighet att utföra träning i olika idrottsgrenar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att antalet platser till idrottsgymnasier utökas. () () 1988/89 Ub278
mot · GC02Ub279 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub279 av m.fl. (m) Bidraget till fristående skolor Regeringen behandlade åtta ansökningar om statsbidrag för fristående skolor. Ansökan avslogs för fyra av dessa skolor. De fyra skolorna var Annaskolan i , Livets Ords kristna skola i , i samt Viktoriaskolan i . Samtliga dessa skolor uppfyller kriteriet att ha bedrivit undervisning . De fyra skolorna har sammanlagt omkring 400 elever. Genom att dessa skolor inte beviljas statsbidrag får föräldrarna själva betala sina barns skolgång. I praktiken har dessa föräldrar en dubbel avgiftsbörda, eftersom de inte utnyttjar några utbildningsplatser i det allmänna skolväsendet för sina barn. Vi anser att regeringen har en alltför restriktiv inställning till fristående skolor. Rätten att välja skola är för oss en viktig princip. En fristående skola bör godkännas och erhålla statsbidrag om den arbetar med ett innehåll som motsvarar . Därutöver anser vi att elevers och föräldrars val av skola också skall styra bidragsgivningen. Mot denna bakgrund bör de ovan nämnda skolorna beviljas statsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till de i motionen angivna fristående skolorna. () () (m) () () ()
mot · GC02Ub280 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :Ub280 av och (bådam) En ADB-variant vid humanistiska linjer i gymnasieskolan Teknisk, ekonomisk och naturvetenskaplig gymnasieutbildning är väl anpassad till det datoriserade samhället. De humanistiskt inriktade eleverna på samhällsvetenskaplig och humanistisk linje har i detta sammanhang fått stå tillbaka. Med utgångspunkt från att även den humanistiska delen av samhället allt mer datoriseras bör möjligheterna förbättras för elever på dessa linjer att skaffa ADB-kunskaper. En ADB-variant bör inrättas på både humanistisk och samhällsvetenskaplig linje parallellt med de existerande varianterna. Detta skulle även ge eleverna en möjlighet att välja ADB som utökad kurs inom de andra varianterna på humanistisk linje. behövs dessa kunskaper som konkurrensmedel. ADB-kunskaper kommer att krävas inom alla områden. Om humanisterna inte får dessa kunskaper riskerar de att konkurreras ut av de som gått ekonomisk linje men som inte har lika goda språkkunskaper. Det kan exempelvis gälla ett område där goda språkkunskaper är viktiga. Med anledning av det ovan anförda hemställs att beslutar att en ADB-variant skall inrättas inom de humanistiska linjerna i gymnasieskolan.
mot · GC02Ub281 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub281 startade sin verksamhet 1984 i . Initiativtagarna till skolan är och . Skolan drivs i privat regi utan statligt stöd. Verksamheten finansieras helt med elevavgifter. Skolan är tvåårig och ger en gedigen grundutbilning för bildkonstnärer. Det har från många håll vitsordats att undervisningen är kvalitativt högtstående med konstnärligt kompetenta lärare. Bl.a. har uttalat sitt stöd för BASIS fortsatta verksamhet. Eftersom verksamheten finansieras geom elevavgifter innebär det att de flesta elever tvingas lönearbeta för att finansiera studierna. Studieformen berättigar inte till studiemedel som de statliga utbildningarna. Genom en hel del ideellt arbete kan kostnaderna hållas nere. Det innebär ändå att elevernas situation är bekymmersam. Dessutom tillkommer att konstnärsmaterial är dyrt att införskaffa. Denna situation innebär att eleverna inte orkar satsa helt på utbildningen vid skolan eftersom betydande kraft och energi måste satsas på att lösa den ekonomiska situationen. verksamhet är betydelsefull ur många aspekter och skolan ger en god och grundlig förutbildning för fortsatta högre studier. Det är därför rimligt att eleverna vid skolan kan erhålla statliga studiemedel. Med anledning av ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående statliga studiemedel till eleverna vid .
mot · GC02Ub282 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub282 av och (båda fp) Alternativa karriärer för lärare Arbetsmiljöfrågorna har hamnat i debattens centrum. Skolan är en mycket stor arbetsplats med många olika berörda parter. Dess miljöproblem måste uppmärksammas mer. Lärare i allmänhet tycker mycket bra om sitt arbete. Läraryrket uppfattas som innehållsrikt. Men merparten anser att deras arbetsbelastning är hög och att de arbetar under press. Tonen i klassrummen är råare. Uppgiften är egentligen pedagogisk men har förändrats och blivit allt mer socialkurativ. Den psykiska arbetsmiljön riskerar slita ner lärare. En känsla av att också känna sig kontrollerade utanför sin arbetsplats - på grund av att lärare i allmänhetens ögon uppfattas som en myndighetsperson kan öka pressen. Ekonomiskt har lärare kommit på efterkälken. En adjunkt har t.ex. halverat sin reala lön från ett basbelopp till ett halvt . Lärares status och auktoritet har därmed minskat. Problemet med utbrända lärare börjar alltmer uppmärksammas. Samtalsoch stödgrupper bildas ute på skolor, och skolkontor ökar resurserna för personalvård. Även regeringen anser i budgetpropositionen 1989 att äldre lärare skall kunna utföra andra arbetsuppgifter än undervisning inom ramen för sin tjänst. Mer måste dock konkret göras för att såväl förebygga psykiska skador som avlänka lärare, som måste byta yrke, till andra områden. Alternativa, värdiga karriärer måste skapas på nivå, så att lärarens yrkeskunskaper tas tillvara, när man lämnar läraryrket. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärares möjligheter att byta yrke och arbetsuppgifter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alternativa karriärer för lärare som har tjänst men som måste byta yrke, 3. att hos regeringen begär att särskilda medel för de i motionen angivna ändamålen anvisas ur arbetsmiljöfonden.
mot · GC02Ub283 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :Ub283 Ämnet idrott i gymnasieskolan För intagning till högre utbildning måste man om platserna inte räcker till göra ett urval bland de behöriga sökande. För detta urval finns särskilda poängberäkningsregler. Som huvudprincip kan sägas att man räknar fram ett medelvärde av betygen i samtliga obligatoriska ämnen i avgångsbetyget. Om det sedan visar sig att betyget i idrott/gymnastik är lägre än eller lika med det framräknade betygsmedelvärdet skall det inte räknas med. Det kan naturligtvis finnas skäl för ett sådant synsätt. Emellertid är det av mycket stort värde att man som ung lär sig att sköta och hålla sin kropp i trim. Gymnastik medverkar till att den allmänna prestationsförmågan höjs och främjar en ändamålsenlig arbetsteknik. Dessutom har gymnastik en allmänt kroppsutvecklande uppgift. Ämnet gymnastik/idrott har dessutom utvecklats till att bli mer av idrott och idrottsprestationer än ren gymnastik. Ämnet heter för övrigt idrott . I läroplan anges bland målen för ämnet idrott följande: Genom undervisningen skall eleverna lära känna grundformerna för rörelse och tillägna sig ett funktionellt rörelsesätt. De skall få möjlighet att uppleva rytm, att i rörelse uttrycka känslor och sinnesstämningar samt att utveckla sin självtillit och skapande förmåga. Eleverna skall skaffa sig kunskaper om riktiga arbetsställningar och arbetsrörelser. Trots att målen i läroplanen pekar på att gymnastiken skall ha en given plats i undervisningen, tycks fristående gymnastik knappast förekomma på lektionerna. I stället ägnas dessa mest åt bollspel. I en rapport från idrottsämnet i gymnasieskolan i påpekas med skärpa att det moment som får den allt överskuggande tidsmängden är bollspel. Man kan konstatera att kursplanen för gymnasieskolan i och för sig är bred och varierande men vill man att eleverna skall få mer undervisning i gymnastik krävs en uppstramning av ämnet. Det skulle kunna ske t.ex. genom att kursplanen anger att varje idrottslektion borde inledas med en uppvärmning bestående av fristående gymnastik. Ämnet idrott/gymnastik borde därför lyftas fram som ett värdefullare ämne än som görs . Med hänsyn till att förslitningsskador blivit allt vanligare i arbetslivet och åldern för förtidspensionering sjunker, kan man fundera över om det är möjligt att göra gymnastiken värdefullare i skolan och därmed eleverna bättre rustade för arbetslivet när de slutar skolan. I varje fall kan man konstatera att poängräkningsreglerna för ämnet idrott ger fel signal till unga människor. Dessa kan lätt uppfatta det så att gymnastik inte är ett viktigt ämne. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet av gymnastik och gymnastikbetygets betydelse. 1988/89 Ub283
mot · GC02Ub285 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub285 finns kommunala idrottsgymnasier i (orientering), (skidåkning vid ) och (tennis och ishockey). F, G och H län är rekryteringsområde. Studier och idrott kombineras här på ett sätt, som ger eleverna möjlighet att delta i respektive linjers normala studiegång. Denna kombination har kallats Smålands-modellen. Kommuner, länsskolnämnd, och grenar har följt och påverkat modellens utformning. Smålands-modellen är ett mellanting mellan riksidrottsgymnasium och den individuella specialinriktningen på hemma-gymnasieskolan som benämns hemortsalternativet. Modellen har blivit mycket uppskattad. Erfarenheten visar, att den kombinerar båda de andra alternativens fördelar. Eleverna får tillgång till kvalificerad idrottsutbildnig och träning - som vid de riksrekryterande idrottsgymnasierna. Eftersom eleverna i Smålands-modellen rekryterats regionalt, kan de fortfarande vara aktiva i sina hemmaklubbar. Deras kontakt med hemmet blir givetvis också mycket enklare än om de studerat långt hemifrån vid andra tänkbara gymnasier med samma ämneskombinationer. Skolstyrelserna i , och kommuner har hos regeringen anhållit om att få fortsätta med Smålands-modellens idrottsgymnasier i en femårig försöksverksamhet. , och idrottsförbund har tillstyrkt detta. Verksamheten finansieras av respektive kommun, som svarar för löner till idrottslärarna och övriga driftskostnader. kommun ansvarar också för huvuddelen av kostnaderna för elevinternat. Intagningsnämnderna har ansett att Smålands-modellen är det bästa studiealternativet för de elever, som antagits. Nämnderna har därför anfört att särskilda skäl föreligger för beviljande av studiestöd i form av inackorderingstillägg. Eleverna har t.o.m. /87 beviljats sådant studiestöd. Därefter har avslagit ansökan om inackorderingstillägg för studernade vid de här aktuella gymnasieskolorna. Enligt uppgift beviljar CSN inackorderingstillägg endast till elever i riksidrottsgymnasierna. Om kommunernas anhållan om en femårig försöksverksamhet beviljas, garanteras även internateleverna detta studiestöd. Vi väckte motion i detta ärende . Vid debatt i kammaren förklarade dåvarande ungdomsministern, att han tyckte det här var ett intressant projekt. Tyvärr har regeringen ännu inte givit klartecken för den efterfrågade försöksverksamheten - som förordas av länsskolnämnd, SÖ och idrottsförbund. Vi föreslår i denna motion att den så framgångsrikt påbörjade verksamheten med regionalt rekryterande idrottsgymnasier får fortsätta i en femårig försöksverksamhet jämsides med alternativen riksrekryterande idrottsgymnasium och idrottslig specialisering vid hemma-gymnasieskolan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om att kommunala idrottsgymnasier av typ Smålands-modellen får fortätta i en femårig försöksverksamhet och att de studerande därvid kan beviljas inackorderingstillägg enligt gällande regler. () () 1988/89 Ub285
mot · GC02Ub286 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub286 av och () Fortbildning För lärare i religionskunskap 1988/89 Ub286 290 Skolan skall ge eleverna kunskap, som är viktig för dem senare i livet. För undervisare gäller att i varje ämne finna den substans som är mest betydelsefull för ämnets roll i tillvaron. Skolämnet religionskunskap är viktigt på många sätt. som undervisningen i ämnet skall orientera om olika religioner och deras roll bland utövarna, skall det ge sådan kunskap, att elevernas möjlighet att välja livsåskådning underlättas. Personligt ställningstagande är elevens eget ansvar. Skolans ansvar är att det underlag som detta ställningstagande grundas på skall vara sakligt och opartiskt. Skolan skall hjälpa eleverna att bearbeta frågorna inför livet och tillvaron. Givetvis måste kristendomen ha en särställning i de svenska skolornas religionskunskapsundervisning. Den kristna etiken är grundläggande för den svenska kulturens värderingar. Ämnet religionskunskap är i kris Efter att ha tagit del av aktuella studier konstaterar vi bl. a. följande: Ämnet religionskunskap lämnas ofta åt sidan på mellanstadium. När tidsbrist uppstår, drabbas detta ämne mycket ofta. nonchaleras ofta som läromedel. Läroplanens anvisning om att eleverna skall få vidgade kunskaper om den kristna religionen med i centrum (Lgr80) tycks inte ha tagits på allvar i religionskunskapsundervisningen. Lärarna har ofta alltför bristfälliga kunskaper i ämnet. Möjligheterna till fortbildning är mycket begränsade. Få kommuner satsar på fortbildningsinsatser just i religionskunskap. Det är relativt vanligt att lärare visar bristande engagemang för religionskunskapsundervisningen. Alltför ofta uppfattar elever lärarnas attityd som negativ eller nonchalant. Vi anser att åtgärder måste vidtas för att ämnet skall kunna få den roll som läroplanen för anger. 1 1988/89. Nr Vb286 -290 Den allra viktigaste åtgärden är enligt vår uppfattning att förstärka fortbildningen av lärare i religionskunskap. Vi anser att regeringen omgående bör vidta sådana åtgärder att utbudet av fortbildning i ämnet religionskunskap ökar. Med hänvisning till vad som anges i denna motion hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att genom förstärkta insatser för lärarnas fortbildning förbättra religionskunskapsämnets ställning i . () () 1988/89 Ub286