mot · GC02Sf353 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf353 av m.fl. (m) Överkompensation i sjukförsäkringen m.m. Är svenskarna allt sjukare? Sjukförsäkringens kostnader och det ökande antalet sjukanmälningar har debatterats livligt . Sambandet mellan denna utveckling och de förändrade ersättningsreglerna vid sjukdom som varar och av en sjukperiod är uppenbart. Av statistik från framgår t.ex. att antalet sjukskrivningar ökade jämfört med . Antalet ersatta sjukpenningdagar ökade från 53,7 till 55,1 miljoner dagar . Som framgår av tabellen nedan har kostnaden för sjukpenningförsäkringen beräknats öka med ca ! Sjukpenningförsäkringens kostnadsutveckling (exkl. föräldraförsäkringen) enligt budgetpropositionen: Antalet sjukdagar, sjukfailsfrekvens m.m. enl. budgetpropositionen: Ersatta sjukdagar per försäkrad Sjukfailsfrekvens Antal fall per försäkrad Genomsnittligt antal dagar per fall 1988 23,4 (beräknat) Sjukkontrollen avskaffad Mot. fäste uppmärksamheten på att kontroll av sjukskrivna är mer eller mindre avskaffad. Av de tidigare 148 tjänsterna för sjukkontroll finns numera endast sju kvar. I finns inte en enda sjukkontrollant! har fortfarande en kontrollfunktion, men den mycket stora arbetsbelastningen med det förändrade sjukpenningsystemet (timsjukpenning eller schabloniserad dagsjukpenning vid kortare tids sjukdom) och prioriteringen av arbetsskadeförsäkringen har gjort att sjukkontrollen praktiskt taget legat nere . Att bristande kontrollmöjlighet från kassans sida föreligger i när antalet sjukskrivningar ökar och sjukskrivningen t.o.m. har börjat användas som ett konfliktvapen uppfattas av de flesta som både oroväckande och anstötligt. Att kräva läkarintyg tycks numera vara enda möjligheten till kontroll - en möjlighet som orsakat dispyt mellan staten och vissa myndigheter. Vi anser att varje försök att använda socialförsäkringen för annat syfte än det avsedda måste beivras och att kassans kontrollfunktioner bör förstärkas. Förtroendet och respekten för socialförsäkringen riskerar annars att avsevärt undergrävas. Rehabiliteringsverksamheten vid försäkringskassorna fungerar inte alls som den borde, trots att kassorna har ett lagenligt ansvar för rehabiliterande åtgärder enligt 2 kap. 11§ AFL (Lagen om allmän försäkring). Inom arbetsskadeförsäkringen ligger den i praktiken helt nere på grund av de långa handläggningstiderna (i första instans). De långa sjukskrivningarna förorsakar onödigt lidande och förtidspensionering som de medför enorma kostnader såväl inom sjukförsäkrings- som pensionssystemet. Därtill kommer väldiga kostnader för samhället i övrigt i form av produktionsbortfall. Det bör noteras att en förhöjning av det genomsnittliga antalet ersatta sjukdagar med motsvarar en kostnadsfördyring inom sjukförsäkringen med ! De rehabiliterande åtgärderna borde alltså högprioriteras, vilket också rehabiliteringsberedningen föreslår i betänkandet SOU 1988:41. Nio av tio får felaktig sjukersättning Vid en undersökning av den nya sjukpenningreformen från den . 1987, som gjorts av i , framkom att nio av tio sjukskrivna fått felaktig ersättning . Vissa fick bara hälften av sin 90-procentiga sjukersättning, medan andra fick i det närmaste dubbelt så hög ersättning som de skulle ha haft. En undersökning som gjorts vid tre lokalkontor i visade att troligen betalades ut felaktigt . Jämfört med en liknande undersökning 1983 görs åtta gånger så många Mot. felaktiga utbetalningar enligt Värmlands-kassan. Liknande rapporter Sf353 har kommit från flera försäkringskassor i landet. Mer lönande att vara sjukskriven än att arbeta? Den nya timsjukpenningen har visat sig mycket komplicerad och arbetskrävande. Därtill kommer att sjukpenningreformens konstruktion gjort det mer lönande för många att vara korttidssjukskrivna än att gå i arbete. I nr 38/88 kunde man läsa om vid SKF i , som träffat avtal med sin arbetsgivare om sjuklön istället och samlar det överskott, som sjukpenningen ger i en särskild fond. Det är inte moraliskt försvarbart att sjuka skall få mera i lön än de som jobbar, säger man från fackets sida. Vi delar den uppfattningen. För undvikande av missförstånd vill vi tillägga, att vi från moderat håll har arbetat för ett rättvisare sjukpenningsystem för deltids- och skiftanställda, men vi ville ha ett enklare system än det som valdes och som visat sig vara utomordenligt komplicerat och ge orimliga effekter. RFV () har i en rapport redovisat följderna av sjukpenningreformen och föreslagit vissa regeländringar. Föredragande statsrådet finnér det angeläget att en fortsatt utvärdering av sjukpenningreformen sker så att erfarenheter även kan redovisas grundade på utfallet för hela . (Bilaga 7 till budgetpropositionen, sid 44). Regeringen har dock ändå dragit vissa slutsatser: Man redovisar i budgetpropositionen en prognos sjukpenningkostnader som vida överträffar RFV:s. Vi anser att det nya sjukförsäkringssystemet redan medfört sådana konsekvenser att regeringen bör föreslå förändringar. Vad bör göras? Inte minst personal har engagerat sig i det förhållandet att socialförsäkringens - och i hög grad sjukpenningförsäkringens - kostnader stigit långt mer än vad som beräknats. (Arbetsskadeförsäkringen svarar också för en dramatisk kostnadsökning. Vi tar upp denna försäkring i en annan motion, nämligen 1988/89:Sf302). Man har på sina håll gått ut i en öppen diskussion om detta. Regeringen däremot tycks inte reagera över miljardrullningen. Det borde prövas om man inte på lite sikt kunde lösa problemen inom sjukförsäkringen genom sjuklön under en sjukperiods första skede. Det förutsätter ett system med så kallat arbetsgivarinträde, t.ex. ett sådant som tillämpas i och som i omfattar statsanställda. De flesta sjukförsäkrade uppbär full ersättning, d.v.s. av lönen och för tid därefter . Vid arbetsskador ligger ersättningen kvar på en 100-procentig nivå. Vid ett sjukfall utges ersättningar från flera olika håll utöver den allmänna försäkringen, vilket bl.a. medför onödiga administrativa kostnader. I vissa fall kan ersättningsnivån bli högre vid sjukdom än om 8 vederbörande är i arbete, vilket knappast är rimligt. av ett sjukfall, t.ex. , kunde sjuklön utges från arbetsgivaren enligt branschanpassade avtal, som ger i princip full ersättning för inkomstbortfallet men som till skillnad från det nu gällande sjukpenningsystemet inte möjliggör högre ersättning vid sjukdom än vid arbete. Sjuklönesystemet skall innebära en god trygghet vid sjukdom för arbetstagaren, som arbetsgivaren får ett ökat incitament till att motverka arbetsskador genom arbetsmiljöförbättrande åtgärder. Företagshälsovården är en resurs, som kan ha goda förutsättningar för att förebygga och eliminera ohälsa och olycksfall i arbetsmiljön och ytterligare satsningar på företagshälsovården bör kunna göras från arbetsgivarens sida. Om arbetsgivaren genom avtal påtar sig ett sjuklönesystem bör en viss nedsättning av sjukförsäkringsavgiften kunna ske. och företag som av olika anledningar kan ha svårt att administrera ett sjuklönesystem bör kunna ersätta sjuklönesystemet genom en försäkring, förslagsvis genom den allmänna försäkringen. Med ett s.k. arbetsgivarinträde skulle personalbehovet vid försäkringskassorna kunna minskas med ca 2500 årsarbetare vad gäller sjukförsäkringens administration. Denna personal, liksom en stor del av den personal, som handlägger arbetsskadeärenden, (totalt ca 1 100 personer) skulle istället kunna arbeta med rehabiliteringsuppgifter, som är ägnade att förkorta sjukdomstiden eller häva nedsättningen av arbetsförmågan. Förslagen i vår ovan nämnda motion om en reformering av arbetsskadeförsäkringen skulle lösgöra ytterligare resurser. skulle få goda möjligheter att ikläda sig ett samordnande och övergripande ansvar för rehabiliteringsfrågor och förebyggande av förtidspensioneringar, något som vi i moderata samlingspartiet länge förordat. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär skyndsamt förslag till sådana förändringar i det nya sjukpenningsystemet att överkompensation undviks och att det blir administrativt hanterligt samt 2. att hos regeringen begär utredning om ett visst arbetsgivarinträde i sjukpenningförsäkringen i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () Per Stenmarck (m)