mot · GC02Jo962 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo962 av m.fl. (vpk) Miljöpolitiken Miljöpolitik för en hållbar utveckling har en stark och medveten miljöopinion. - Valresultatet 1988 visar störst framgångar för de partier som arbetat fram de radikalaste förslagen för att förbättra miljön. - Det är viktigt att kartlägga olika miljöhot; det är lika viktigt att analysera de grundläggande orsaker som finns bakom hoten och miljöförstöringen. Miljöpolitik är en fråga om makt Ytterst handlar det om fördelningen av jordens resurser. Först när den ekonomiska utvecklingen inriktas på människornas hälsa och på sociala, kulturella och ekologiska värden kan den pågående destruktiva utvecklingen brytas. Människornas uppror mot rovdrift och förtryck är den viktigaste förutsättningen för en bättre ordning. De ekonomiska maktgrupper som styr har aldrig självmant ändrat attityd. Striden mot det etablerade har varit och är fortfarande en livsnödvändighet. handlar det också om en kapplöpning med tiden - vi vet att ekologiska system kollapsar. Algblomningen och säldöden är en bekräftelse på detta. för miljö och utveckling talar om en hållbar utveckling i sin rapport. I ett globalt perspektiv menas med detta en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att ödelägga kommande generationers behov. Rättfärdighetens tema går som en röd tråd genom innehållet, begreppet hållbar utveckling. Där är det situationen för världens mest utsatta som måste bestämma villkoren. En utveckling som inte tillfredsställer mänskliga behov och förväntningar är inte en hållbar utveckling. Detta betyder i sin tur genomgripande förändringar av ekonomi och samhälle. Med rapportens egna ord: Hållbar utveckling är kort sagt en förändringsprocess, där utnyttjande av resurser, investeringar, teknologisk utveckling och institutionella förändringar alla är i harmoni med varandra och säkrar både den omedelbara och framtida potentialen för att täcka mänskliga behov och förväntningar. Regeringens budgetförslag på olika områden har en helt annan inriktning än . Inget tyder på att finansministern och hans regeringskollegor ens har diskuterat rapporten. De genomgripande förändringar av ekonomi och samhälle som regeringen vill driva igenom går i motsatt och 1 1988/89. I denna motion behandlas miljöpolitiken principiellt. Särskilda sakfrågor behandlas i separata motioner. Miljörättvisa kan aldrig byggas på ekonomisk makt. Därför måste rättssäkerheten innebära att det finns klara och bindande regler som omfattar olika verksamheter. Vid prövning av en produktion skall samhällsnyttan vägas mot skadan. Detta skall göras fortlöpande när det gäller redan etablerade företag samt vid tillståndsgivning för nya anläggningar och den verksamhet som där planeras. - Vpk föreslår att lagstiftningen ändras så att miljökrav på bl.a. företag i första hand styrs av vad naturen tål, inte av vad som betraktas som tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt för företagen. Endast så kan samhället främja en hållbar utveckling i linje med krav. En ändring av miljöskyddslagen kan tillgodose kravet. - Vpk föreslår att kommunerna ges betydande resurser för att kunna leva upp till sitt ansvar i tillsynsarbetet. Regeringen måste därför återkomma med förslag som tillgodoser samtliga kommuners behov av nya tjänster för detta ändamål. - Vpk föreslår att straffen för miljöbrott skärps. Det får inte vara så att miljöbrott endast undantagsvis beivras eller att påföljden även för allvarliga och avsiktliga utsläpp endast blir dagsböter. Det måste bli kännbara straff för företag och enskilda att förstöra livsmiljön. - Vpk föreslår att rättshjälp till enskilda miljöoffer skall återinföras för att möjliggöra ersättning i civilrättsliga processer. - Vpk föreslår att miljöorganisationer skall få rätt att överklaga koncessionsnämndsbeslut. Som för fackliga organisationer bör det gälla som en rättighet även för lokalorganisationer. - Vpk föreslår att koncessionsnämnden förstärks med fler miljösakkunniga personer. - Vpk föreslår att samhället gör en massiv och omedelbar insats för att få fler utbildade miljöjurister. Är ej vattnet för alla gemensamt? Icke till enskilt bruk naturen skapade solen, luften ej heller, ej vattnets våg; det är skänkt åt oss alla. drabbades haven av omfattande akuta katastrofer, som en effekt av mångåriga miljöförsummelser. I samband med detta avslöjades skrämmande brister när det gäller resurser för den forskningen och övervakningen. Det är inte tillräckligt att, som regeringen, anslå ett engångsbelopp för att komma till rätta med bristerna. Det behövs en långsiktig resursförstärkning. - Vpk föreslår att anslaget till Åtgärder mot havsföroreningar utökas med 30 milj. kr. Förutom satsningar på forskning om föroreningar m.m., krävs det nu omedelbara åtgärder mot övergödningen på olika områden. Ett område som måste angripas är de kommunala reningsverken. Insatser som måste till för att bl.a. uppfylla planen för kvävereduktion vid kustkommunernas avloppsreningsverk (reduktion till 1995) betyder omfattande investeringar. Trots detta har regeringen inte anslagit några pengar i årets budgetproposition. - Vpk föreslår att får i uppdrag att ta fram en plan för hur denna minskning av kväveutsläppen skall genomföras samt att regeringen utarbetar ett förslag till statsbidragsregler för kommunala projekt som följer nämnda plan. Se särskild motion om Förbättrad kvävereduktion i avloppsreningsverk. Av de totala utsläppen av kväve till beräknas komma från skogsmark. Räknat per hektar är utsläppen från jordbruket mycket större, men eftersom skogsmarken täcker så stora arealer blir den totala andelen mycket stor. Hur skogen brukas spelar stor roll för kväveläckagets storlek. Jordbruket ger upphov till många miljöproblem. Genom förändrade brukningsmetoder har flora och fauna utarmats. Åtgärder för att bevara ett varierat odlingslandskap är nödvändiga. Jordbruket har ålagts en rad begränsningar för att minska läckaget av framför allt närsalter. Det är därför av största vikt att effektivt kontrollera om dessa åtgärder får det avsedda resultatet. Vi föreslår därför utöver vad regeringen föreslagit 13 milj. kr. under anslaget B6. När det gäller skogs- och jordbruk i övrigt föreslår vpk en rad kraftfulla åtgärder, vilket redovisas i särskilda motioner. När det gäller tekniker för att minska utsläpp, ta hand om miljöfarligt avfall och förändra processer så att miljöproblem ej uppstår, så går utvecklingen snabbt. Det är därför inte acceptabelt att industrier får verka under miljövillkor, som i förhållande till vad som är möjligt, är för låga. Alla industrier som släpper ut stabila kemiska föreningar eller andra med miljöfarliga ämnen skall därför få sina villkor omprövade . Kraven bör därvid ställas så att större hänsyn kan tas till den snabba utvecklingen av teknik. , som är slutstation för mycket miljöfarligt avfall, skall ses över. Svar på följande frågor måste ges: Hur stor del av det miljöfarliga avfallet kommer till ? Vart tar resten vägen? Hur ser det framtida behovet av 1* 1988189. Räcker SAKABrs kapacitet? Vilka utsläpp ger självt upphov till? Klorutsläppen från den svenska massaindustrin måste upphöra. De senaste årens snabba utveckling av teknik för rening och minskat användande av blekta pappersprodukter gör det fullt möjligt att helt upphöra med utsläpp av klorerade organiska föreningar . Blekt hushållspapper och toalettpapper bör förbjudas. Staten är genom NCB dominerande ägare till pappersmassefabrik. Staten bör utnyttja sitt ägande till att göra till en mönsteranläggning. Dels genom att upphöra med tillverkning av klorblekt massa, dels genom att konstruera ett slutet system för blekeriet. Vägtrafiken är huvudorsak till att våra hav håller på att dö. Med nuvarande politik kommer den mängd kväve som deponeras på ytan av , och att öka från ca /år till ca . av kvävetillförseln skulle då ha alstrats genom trafiken. svarar dessutom bilarna för av alla koldioxidutsläpp, som bidrar till globala förändringar av klimatet. Till detta kommer den osäkerhet som finns beträffande katalysatorernas dikväveutsläpp. Vpk delar miljöorganisationernas uppfattning att det krävs en helt annan trafikpolitik än dagens. Miljöanalys vid offentliga beslut Inför offentliga beslut om investeringar eller tillförande eller förändring av verksamheter görs alltid ekonomiska analyser. Det betraktas som en självklarhet. Något annat vore oansvarigt. Det är lika angeläget att göra en analys av ett besluts miljökonsekvenser och därmed låta miljöaspekterna bli en tungt vägande del i beslutsunderlaget. Detta kräver ett annat sätt att arbeta än dagens. Miljöanalyser är en nödvändig del i den process som ska göra miljömedvetenheten till en grundläggande del i alla mänskliga aktiviteter. - Vpk föreslår att varje offentligt beslut som påverkar miljön skall föregås av och bygga på en analys av beslutets miljöeffekter. Motsvarande krav måste kunna ställas på privata företag. Luftföroreningarna i tätorter härrör till från trafiken. Koloxid, kväveoxid, kolväten och blyföreningar är alla välkända gifter som spys ut ur avgasrören. Erfarenheter från bl.a. visar att katalysatorer på bilar inte effektivt kan lösa några miljöproblem. Vissa nya miljöproblem uppstår dessutom med katalysatorbilar. Den ständigt ökande bilismen () håller på att skapa olidliga förhållanden. Det är aningslöst att hoppas att det går att asfaltera bort de enorma problem som bilismen förorsakar. Inget land har kunnat minska miljö-, trängsel- eller trafikproblemen genom att investera i allt fler motorvägar. Tvärtom alstrar nya motorvägar ytterligare biltrafik. Planerna på en bro över måste liksom stoppas en gång för alla. Motorvägsbygget i är ett stort miljöpolitiskt misslyckande och är en ekonomisk felsatsning utan motstycke. Vpk anser att det skall avbrytas omgående. Det enda rimliga är att minska landsvägstrafiken och att parallellt med detta göra omfattande satsningar på miljövänliga, bekväma och snabba kollektivtrafiksystem. Godstransporterna på landsväg har ökat ännu mer än personbilstrafiken. Lastbilstransporterna utgör ett stort miljöproblem som måste angripas med olika åtgärder. Förutom utbyggd kapacitet på järnvägen för godstransporter krävs det en forcering av bestämmelserna om obligatoriskt skärpta reningskrav. Det senare måste även gälla kraven på bussar. Vpk anser inte att skall invänta andra länders samtycke till hårdare krav och styrmedel för att minska bilismens miljökonsekvenser. Vi vill hänvisa till vpk:s trafikpolitiska motioner (T 66, T 67, T 70, T 331 m. inlämnade under allmänna motionstiden , samt till årets motioner i samma ämne. I övrigt åberopar vi bl.a. miljöforskare rapporter Kvävegödning av havet - vad beror den på? och Räddar katalysatorn miljön (juli resp. nov. - Vpk föreslår att ger regeringen i uppdrag att utarbeta en handlingsplan med syfte att minska landsvägstrafiken samt att kraftigt bygga ut framför allt spårbunden kollektivtrafik. - Vpk föreslår att obligatoriska regler om skärpta avgaskrav för lätta lastbilar och bussar införs års modeller och för tunga lastbilar och bussar års modeller. Vi delar svenska uppfattning att det med nämnda förslag blir överflödigt med subventioner till dem som köper dieselfordon med förbättrad avgasrening. - Vpk föreslår att kontrollen av katalysatorbilar skärps. Om en viss bilmodell inte klarar uppställda krav skall detta leda till att alla sålda bilar av denna modell åtgärdas. För katalysatorbilar som är (och där tillverkaransvaret upphört) bör gränsvärdet för koloxidutsläpp vid tomgångsprov i anslutning till årlig besiktning skärpas. En defekt katalysator måste bytas ut. - Vpk föreslår att sänkta hastighetsgränser införs fr.o.m. maj månad 1989, dvs. i stället för 110, i stället för 90. Åtgärden kan även på kort sikt minska utsläppen från landsvägstrafiken. I sin egenskap av miljö- och naturvårdande myndighet visar detta statliga verk ofta en märklig kolartro på de stora företagens miljöansvar. I gemensamma kampanjer uppträder så i allians med företagen så att motsatsförhållanden mellan ansvarig myndighet och oansva riga företag riskerar att komma i skymundan. Men erfarenheter visar att mycket få företag visar miljöansvar på frivillig väg. Vpk anser att måste skärpa sitt förhållningssätt gentemot de ekonomiskt mäktiga företagen och miljösabotörerna. Miljöförstöringen innebär ett allvarligt hot mot vår överlevnad, konstaterar det ansvariga statsrådet helt riktigt i departementets bil. 16 till budgetpropositionen. Men medan denna insikt omfattas av allt fler av dem som i praktiken saknar makt och ekonomiska resurser växer hoten. Därför behövs det mer av kurage, handlingskraft och ekonomiska resurser inte minst hos miljömyndigheterna. Miljöarbetet måste bli intensivare på alla fronter i samhället. En av uppgifter är miljöinformation. finns en stark medvetenhet om miljöproblemen och nödvändigheten att göra något åt dem. gäller det att till denna medvetenhet tillföra konkreta kunskaper som gör det möjligt att på alla plan, från det individuella till de stora samhällsövergripande, agera i enlighet med de krav natur och resurshushållning ställer. måste få ett tydligare uppdrag. En nyckelgrupp i sammanhanget är lärarna. Det är i hög grad de som till våra barn och ungdomar förmedlar kunskaper. Kommande generationer måste bli bättre rustade för att kunna värna miljön. Miljöfrågor måste ges en större plats i undervisningen. Också många ideella organisatoner gör stora insatser i miljökampen. Utan deras insatser hade vi inte haft den insikt i miljöfrågor som vi har. Hos dem finns mängder med kunskaper och erfarenheter. De måste ges ekonomiskt stöd för att framställa material, ordna studiecirklar m.m. måste ges ett tydligt uppdrag att dels stå lärarna till tjänst i större omfattning med information och vidareutbildningsmaterial, dels stå den ideella miljörörelsen till tjänst med ekonomiska och andra resurser. Forskning kring miljöproblem låter sig sällan delas upp i de traditionella vetenskapliga disciplinerna. Sektorsövergripande forskning är en nödvändig väg. Sådan forskning hindras ofta av att den inte passar in i de givna mallarna. Angelägna projekt bollas mellan olika huvudmän. måste ta som sitt ansvar att särskilt stimulera sådan forskning genom projektbidrag och på annat sätt. - Vpk föreslår att anslag skall ökas från nuvarande nivå med 245 milj. kr, vilket inkluderar kraftig förstärkning till åtgärder mot luftföroreningar och försurning. Med anledning av det i motionen anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag i syfte att ändra lagstiftningen så att miljökrav på bl.a. företag styrs av vad naturen tål, 2. att hos regeringen begär förslag som tillgodoser kommunernas behov för att kunna sköta miljötillsynsarbetet, 3. att hos regeringen begär förslag till straffskärpning för miljöbrott, 4. att beslutar att återinföra rättshjälp till enskilda miljöoffer, 5. att beslutar att miljöorganisationer skall ha rätt att överklaga koncessionsnämndsbeslut, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att koncessionsnämnden förstärks med fler miljösakkunniga personer, [att som sin mening ger regeringen till känna att det finns ett stort behov av utbildade miljöjurister,1] 7. att beslutar anslå, utöver regeringens förslag, till Åtgärder mot havsföroreningar, B18, bil. 8. att beslutar anslå, utöver regeringens förslag, till B6, bil. 16, för naturvårdsåtgärder i jordbruket, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om , 10. att beslutar förbjuda utsläpp av klorerade organiska föreningar , 11. att beslutar om förbud mot tillverkning av blekt hushålls- och toalettpapper, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att göra till en mönsteranläggning,2] 12. att beslutar att varje offentligt beslut som påverkar miljön skall föregås och bygga på en analys av beslutets miljöeffekter samt att motsvarande krav ställs på privata företag, [att hos regeringen begär förslag till en handlingsplan för att minska bilismen samt en utbyggnad av kollektivtrafik,1] 13. att beslutar att införa skärpta avgaskrav för lätta lastbilar och bussar års modeller samt för tunga lastbilar och bussar års modeller, 14. att beslutar att skärpa kontrollen av katalysatorbilar, [att beslutar införa sänkta hastighetsgränser fr.o.m. maj månad 1989, sänks , samt sänks ,1] 15. att beslutar anslå, utöver regeringens förslag, till , 16. att hos regeringen begär att SNV ges ett uppdrag att särskilt stimulera sektorsövergripande forskning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) ' 1988/89:Ub770 2 1988/89:N366 3 1988/89:T252