ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub643 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub643 Behovet av utbildade hälsoskyddsinspektörer är och på överskådlig sikt mycket stort enligt . I detta läge får flertalet elever inom den riksrekryterande miljö- och hälsoskyddslinjen vid t. o. m. arbete innan utbildningen är klar. Med tanke på den aktuella och ökande problematiken i vår yttre miljö och med s. k. sjuka hus med mögel och andra hälsovådliga företeelser får självfallet hälsoskyddspersonalen i kommunerna en allt större arbetsbörda och vidgade krav på sig. Det är lika självklart att vår kamp för att komma till rätta med den problematiken ingalunda får hejdas av brist på kompetenta hälsoskyddsinspektörer. Landets enda miljö- och hälsoskyddslinje vid , den i , tar in 60 studerande, varav 30 och 30 . Vårt första yrkande syftar till att regeringen skall i nästa års statsverksproposition, efter utredning, lägga fram förslag så att intagningarna till den ifrågavarande miljö- och hälsoskyddslinjen fr. o. m. kan öka väsentligt, förslagsvis till minst 100 studerande . Vårt andra yrkande avser en del av innehållet i utbildningen inom den akademiska miljö- och hälsoskyddslinjen. ingår ämnena mykologi och mikrobiologi i det kursavsnitt under första studieåret som benämns N 3: Fysiologi och miljömedicin, en 1 O-poängskurs. En möjlighet till självständig fördjupning av kunskaperna i exempelvis miljötoxikologi kan rymmas såsom en del av en 10-poängskurs under tredje studieåret. Dagens och framtidens miljöproblematik, inte minst den med ohälsosam inomhusmiljö, ställer anspråk på avsevärt utvidgad kunskap och kompetens beträffande mykologi och mikrobiologi, jämfört med nuvarande studieplaner, hos nyutexaminerade hälsoskyddsinspektörer. Därför yrkar vi på att den utredning vi åsyftade också får uppdraget behandla detta spörsmål och att därefter förslag upptas statsverksproposition. Även nu verksamma hälsoskyddsinspektörer behöver uppenbarligen ökade kunskaper om vådorna av och sätten att hantera uppkommande mykologiska och mikrobiologiska problem, främst i vår inomhusmiljö. Kvalificerade fortbildningskurser, regionalt anordnade, i de berörda ämnena behöver således komma till stånd . bör framhålla att sådan kvalificerad kursverksamhet behövs redan fr. o. m. . Exempel på de nuvarande bristerna är att det i de allra flesta av landets kommuner saknas hälsoskyddsinspektörer med kun- 8 skaper för att tolka resultat av mögelanalyser och att anpassa erforderliga åtgärder med hänsyn till hälsovådor och risker som dokumenteras i samband med dylika analyser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökning av antalet nybörjarplatser på miljöoch hälsoskyddslinjen, det angelägna i att förändra innehållet i utbildningen samt behovet av att ge kvalificerade fortbildningskurser. 1988/89 Ub643
mot · GC02Ub644 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub644 av () Grundskollärarutbildningen i beslöt att grundskollärarlinje med inriktning mot årskurserna 1 7 skulle inrättas eller rättare sagt återinrättas i fr. o. m. /90. Det var ett välkommet beslut, både med tanke på behovet av utbildade lärare och med tanke på värdet av att en sammanhängande grundskollärarutbildning kan erbjudas i . Med en svårförståelig motivering föreslår dock regeringen i årets budgetproposition att man skall avvakta med intagning till denna utbildning. Motivet är att tillströmningen är alltför liten för att utbildningen skall kunna starta som planerat under /90. Detta argument är dock inte tillämpligt när det gäller . Där är antagningssiffrorna till den gren av grundskollärarlinjen som funnits representerad vid , d.v.s. inriktningen mot årskurserna 4 9, troligen den högsta i landet. Det gäller också för specialiseringen matematik/naturorienterande ämnen, där rekryteringen vid andra högskoleorter varit mycket svag. Det förefaller i hög grad sannolikt att rekryteringen också till den gren av grundskollärarlinjen som inriktar sig mot årskurserna 17 skulle bli stor i . Man kan också notera att UHÄ i sina s. k. prognostal för pekar på ett snabbt växande behov av lärare just i årskurser 1 7. Att avstå från intagningen under dessa omständigheter skulle enligt min mening vara en allvarlig felbedömning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att i enlighet med sitt tidigare beslut, beslutar att grundskollärarutbildningen i skall inrättas fr. o. m. 1989/90.
mot · GC02Ub646 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub646 av och (båda c) Teologutbildningen i Bristen på präster är stor i . I exempelvis är 32 av de 177 tjänsterna vakanta. För präster, liksom övriga högskoleutbildade, gäller att det är lättare att klara rekryteringen nära utbildningsorterna än långt ifrån dessa. Utbildning av präster sker endast i och , vilket naturligen leder till svårigheter att få tjänsterna i besatta eftersom det dessutom totalt sett finns för få präster i landet. För att bättre klara rekryteringen av präster i startades distansutbildning i i form av en baskurs på halvfart. svarar för utbildningen som motsvarar första årets teologutbildning vid universitet. Efter några avhopp består nu gruppen av 30 elever från , , och ärkestiftet. Riskerna är nu mycket stora för att denna kurs blir en engångsföreteelse. Från har uttryckts förhoppning om fortsatt baskurs och helst en fullständig teologutbildning i . Men det finns en klart uttalad åsikt från statsmakterna att det bara finns utrymme för två teologiska utbildningslinjer i vårt land. i kommer istället att erbjuda distansundervisning i . Biskopen i , , har i tidningsintervju uttalat sin besvikelse över utvecklingen och framhållit att han hoppas att åtminstone skall få en baskurs. Han påpekar att en sådan kurs har stor betydelse för prästrekryteringen och för att få behöriga lärare i religionsvetenskap. Det är nämligen många av de studerande som inte skulle kunna tänka sig att boija direkt i . Vi anser att det är mycket viktigt att även prästutbildningen åtminstone i viss utsträckning finns i , så att dels fler får tillfälle att utbilda sig, dels prästrekryteringen i underlättas. Vi finner det därför vara av stor betydelse för , för kyrkan och för skolan att teologer kan utbildas även i och att den påbörjade utbildningen i får fortsätta, vilket bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av fortsatt teologutbildning i . () () 1988/89 Ub646
mot · GC02Ub647 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub647 av och (båda vpk) Studiemöjligheterna för ekonomistuderande vid högskolan i / I budgetpropositionen 1988/89:100 bil. 10 föreslås att ekonomlinjens fördjupningsdel lokaliseras till högskolan i /. Därmed tillgodoses ett starkt önskemål från högskolan att den nuvarande påbyggnadsutbildningen bostads- och fastighetsforvaltningslinjen omvandlas till fördjupningsalternativ i en fullständig ekonomlinje med 140 poäng. Vid högskolan kommer således att finnas grundläggande ekonomiutbildning med 80 poäng samt ett fördjupningsalternativ. Vid genomförandet av detta förslag upphör den regel att gälla, som tillämpats enligt riksdagsbeslut och som inneburit att studerande från högskolan i /garanterats plats på något av fordjupningsalternativen vid . Medel för dessa studerande har anvisats under anslagsposten Vissa kostnader för ekonomlinjen. En konsekvens som sannolikt ej beaktats i förslaget är att de studerande som är antagna vid högskolan och som vid ansökningstillfället var underrättade om den ovannämnda regeln därmed är utestängda från ovannämnda garanterade studieplatser. De hänvisas i fortsättningen att söka ev. ledigblivna platser vid något av alternativen. Det är synnerligen olyckligt att det förslag som föreligger om fullständig ekonomutbildning i på detta sätt får en retroaktiv verkan på nuvarande grupper och begränsar möjligheterna till vidare studier för dem som i fortsättningen söker till utbildningsplatser vid högskolan i /. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att studerande från ekonomlinjen vid högskolan i /fr. o. m. /90 garanteras utbildningsplatser på de fördjupningsalternativ som anordnas av med undantag av alternativ som inrättas i , 2. att hos regeringen begär att anslag som garanterar utbildningsplatser på de fördjupningsalternativ som anordnas vid upptas i kompletteringspropositionen. (vpk) (vpk) 1988/89 Ub647
mot · GC02Ub649 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub649 av (vpk) Vårdlärarutbildningen i står mitt uppe i en vårdkris. Personal, till övervägande delen kvinnor, som arbetar inom vårdyrken har en tung och otacksam uppgift. Trots låga löner, dåliga, tungarbetade arbetsmiljöer och brist på vikarier utför de ett oersättligt arbete. Fram räknar regeringen med att behovet av personal inom primärkommunal äldreomsorg och långtidssjukvård kommer att öka med 50000 80000. Det finns således ett väl dokumenterat behov av utbildningsplatser. är enda utbildningsort för vårdlärare norr om . Det är därför mycket märkligt att regeringen i årets budgetproposition föreslår en sänkning av antalet utbildningsplatser, från 48 till 42. Om en sådan nedskärning skulle göras, innebär det att antalet utbildningsplatser i för vårdlärare har halverats . I motiveringen till nedskärningen hänvisas till en bedömning som SÖ gjorde 1986/87. Denna statistik kan inte antas vara aktuell för utvecklingen . Flera föreslagna och pågående projekt kommer att medföra ett ökat behov av vårdlärare. Här följer några exempel: Försöksverksamhet med förlängd utbildning till för bl. a. vårdlinje och social linje. Denna försöksverksamhet föreslås utökad från 6 000 till 10000 utbildningsplatser i årets budgetproposition. En försöksverksamhet, med förlängd sjuksköterskeutbildning till 120 poäng föreslås i budgetpropositionen bli permanent och att planeringsramen utökas med 450 utbildningsplatser. Ökad fortbildning av personal inom vård och omsorg. Beslut om påbyggnadsutbildning med 40 poäng i bl. a. omvårdnad och social omsorg har tagits. Det finns således flera skäl som talar för att skall få behålla oförändrad vårdlärarutbildning. För att kunna hålla kvalitet i utbildningen är det också viktigt att det inte är för få utbildningsplatser. En nedskärning med åtföljande medelsindragning innebär för en liten institution ett ekonomiskt avbräck som äventyrar de basresurser som garanterar utbildningens kvalitet. Den entydiga slutsats som kan dras av ovanstående är att ingen nedskärning av antalet nybörjarplatser bör ske i . 1988/89 Ub649 655 1 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vårdlärarutbildningen vid . 1988/89 Ub649
mot · GC02Ub650 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub650 av och (båda fp) Högskolelinjen för industriell teknik i Universitetsstyrelsen vid i har de fyra senaste anslagsframställningarna avgivit förslag på inrättande av ytterligare 30 årsstudieplatser inom den yrkestekniska högskoleutbildningen. Den avsedda linjen har bytt namn till linjen för industriell teknik med inriktning mot verkstadsteknisk automation. I finns 30 platser på nämnda linje. Enligt de bedömningar som gjorts av UHÄ är tre grupper å 30 platser en lämplig volym per ort. Med tre studerandegrupper erhålles antagning vaije termin i stället för var tredje som gäller vid en grupp. Tre grupper ger dessutom möjlighet att engagera lärare som kontinuerligt arbetar med YTH. i har man gjort bedömningen att två grupper i är ett minimum för att täcka regionens behov den närmaste framtiden. En stor vinst åstadkommes dessutom på det studiesociala planet genom att nya studerande kan få erfarenheter från de äldre. I finns en stor verkstadsteknisk industri med stort behov av välutbildad arbetskraft. Automationsprocessen gör stormsteg inom denna industri. I finns dessutom verkstadsindustri med personal som kan delta i uppbyggnaden av linjen i ett inledningsskede. Därutöver finns inom vid i hög kompetens inom området. Dessa specialister borde tillsammans med de erfarenheter som finns inom i garantera en utbildning med hög kvalitet. Ur UHÄ:s anslagsframställning 88/89 står att läsa: har i framgångsrikt genomfört YTH med inriktning mot i första hand elektronikindustrins behov. Avsevärda fördelar vad beträffar främst planering och utnyttjande av kompetens skulle redan en måttlig dimensioneringsökning innebära. är väl rustat för att inrätta ytterligare 30 platser för linjen industriell teknik. Inom området Drag byggs för kommuns räkning ändamålsenliga lokaler för högre teknisk utbildning så att det finns mycket goda möjligheter att lösa lokalfrågan. Vad gäller utrustning krävs en viss komplettering. Tung verkstadsteknisk utrustning finns inom AMU samt Ebersteinska skolan i . Därutöver finns stora möjligheter att samutnyttja tung utrustning inom LiTH. Enligt vår uppfattning bör regeringen, när den fastställer planeringsramarna /91, därför särskilt beakta behovet av ett ökat antal platser på linjen för industriell teknik. Detta bör ske genom omfördelning inom sektorn för tekniska yrken. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en omfördelning inom sektorn för tekniska yrken så att linjen för industriell teknik i tillförs ytterligare 30 platser fr. o. m. /91. () () 1988/89 Ub650
mot · GC02Ub651 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub651 av och (båda s) Laboratorieassistentutbildningen Inför budgetpropositionerna 1986/87 och 1987/88 begärde UHÄ av regeringen att få förlänga laboratorieassistentutbildningen med 10 poäng. De väl grundade skälen som ligger bakom UHÄ:s tidigare förslag kvarstår. Behovet av att förlänga utbildningen har inte minskat. Avnämarna är samfällt överens om att laboratorieassistenterna behöver en utbildning som svarar upp mot den utveckling som sker inom laboratoriemetodikens område. Laboratorieassistentyrket är ett tekniskt yrke med medicinsk anknytning. Utvecklingen inom laboratorieområdet ställer stora krav på laboratorieassistema att snabbt kunna anpassa rutinerna till nya behov och rön och kunna utveckla nya metoder. Genom utvecklingen och forskningens framsteg inom laboratorieområdet ställs ständigt nya krav på kunskap i naturvetenskapliga ämnen och därtill hörande laboratoriemetodik. Ett exempel på att laboratorieverksamheten ständigt genomgår förändringar är bioteknikens snabba expansion. Inom de biologiska specialdisciplinema finns många aktiviteter antingen direkt inriktade på bioteknik eller av stort intresse för bioteknik. Detta berör i hög grad laboratorieassistentens arbetsfält. UHÄ har följt laboratorieassistentutbildningen under och kartlagt en del problem. Till största delen kan de relateras till brist på överensstämmelse mellan utbildningens längd och innehåll. Problemen har ökat sedan 1982 års revidering då utbildningen i realiteten förkortades med 10 poäng. UHÄ har vidtagit olika åtgärder för att lösa problemen utan att detta lyckats. En av åtgärderna som UHÄ föreslagit är en återgång till den tidigare längden - 100 poäng. I samband med en genoförd översyn av laboratorieassistentutbildningen har UHÄ övervägt flera olika åtgärder till att förbättra laboratorieassistentutbildningen. Reaktionen är entydig. Av remissvaren framgår det tydligt att det finns behov av en förlängning. Flera remissinstanser har också pekat på ett stort behov av en förberedande naturvetenskaplig kurs om 5 poäng. bedöms cirka 230280 studerande ha behov av denna preparandkurs. Inför årets budgetproposition har UHÄ föreslagit 35 årsstudieplatser för ändamålet och för /91 föreslås en resursförstärkning. Kursen föreslås vara frivillig. Kursen har innevarande budgetår anordnats vid i och den bedöms svara mot sitt syfte. För att nå målet med en sådan förberedande kurs bör övervägas att göra Mot. 1988/89 den obligatorisk för samtliga studerande som inte kommer från naturve- Ub651 tenskapligt eller tekniskt inriktad linje i gymnasieskolan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en förlängning av den grundläggande laboratoriassistentutbildningen med 10 poäng till 100 poäng, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkning av resurserna för den förberedande naturvetenskapliga preparandkursen. () ()
mot · GC02Ub653 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub653 av m. fl. En allmän informationslinje vid i och journalistik är beteckningen för den forskning och undervisning som bedrivs vid institutionen samt vid Avdelningen för masskommunikation, som är placerad vid statsvetenskapliga institutionen. Samarbetet mellan enhetens olika delar är omfattande och finns på alla plan. Sålunda undervisar exempelvis lärare från vid Avdelningen för masskommunikation och professorn i massmedieforskning deltar i grundutbildningen i journalistik. Med avseende på olika forskningsverksamheter är arbetet i det närmaste helt integrerat. I samband med en beslutad flyttning till gemensamma lokaler i ett samhällsvetenskapligt centrum i stadsdelen planeras en ny institution med det preliminära namnet och journalistik. Den nya institutionen planerar att vidareutveckla grundutbildningarna som finns inom dess ansvarsområde. Detta sker för det första genom förändringar av journalistlinjen mot bakgrund av förväntade direktiv från och . För det andra genomförs ett arbete med att omforma informationstekniken till ett mer teoretiskt ämne, kommunikationsvetenskap, efter förebild från en del andra högskoleorter. Som en följd av detta planeras en yrkesinriktad lokal utbildningslinje i informationsteknik. Denna utbildningslinje avser att ta till vara det stora utbildningsbehov som finns. Informationsteknik har utvecklats från att ha varit en yrkesinriktad utbildning på 20 poäng till att bli ett etablerat akademiskt ämne. Tre terminers studier i Informationsteknik (60 poäng) ger den särskilda behörigheten för forskarutbildning i masskommunikation. Forskarutbildningen i masskommunikation är uppbyggd kring professuren i massmedieforskning. Masskommunikation betraktas som ett brett, tvärvetenskapligt område och forskarutbildningen kan ges olika inriktning: mediestruktur, informationsverksamhet, populärkultur eller journalistik. Vid sidan av masskommunikations egna lärare medverkar också lärare från statsvetenskap. I budgetpropositionen föreslås att en allmän informationslinje om 120 poäng inrättas i , , , och /. Vi anser att en allmän linje i informationsteknik borde lokaliseras till med följande argument som grund: har haft Informationsteknik än någon av de föreslagna orterna. har en lokal informationslinje (Språk- och informationslinjen) som kan göras om till en allmän linje. har landets enda professur i massmedieforskning, knuten till Informationsteknik. har landets enda forskarutbildning i masskommunikation och är enda platsen i där den som läst Informationsteknik kan gå vidare till lic- eller doktorsexamen. håller på att bygga upp en stor och journalistik. Kostnaden är begränsad; det handlar om högst . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en allmän informationslinje till . () () () () 1988/89 Ub653
mot · GC02Ub654 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub654 av m. fl. Den nuvarande regionala infrastrukturen är inte förenlig med den etablerade svenska regionalpolitiken. Den skall eftersträva en balans mellan och inom regionerna i landet. Nya krav ställs också på näringslivets uppbyggnad. Det gäller bl. a. krav på utbildnings- och yrkesstruktur och snabba kommunikations- och informationsmöjligheter. Enligt beräkningar som gjorts inom har ungefär samma position som avseende resurser som satsas på forskning och utveckling. Däremot ligger efter när det gäller den andel av ungdomen som avlägger högskoleexamen. Andelen är lägre än i och . Kraven på längre utbildning har förstärkts beroende av näringslivets samt de offentliga förvaltningarnas strukturomvandling. Det innebär att den svenska universitets- och högskolekapaciteten behöver öka med 3 fram . Ökningstakten motsvarar en expansion av ca 40000 nya högskoleplatser . Ett mer etablerat samarbete har redan diskuterats mellan högskoleenheterna i /, och . När den nya samordnade ingenjörsutbildningen på mellannivå genomförs (Ds 1988:20) är det av regionalpolitiska skäl angeläget att den nya utbildningen kan spridas till så många T4-orter som möjligt kring dessa högskoleenheter. Det är viktigt att den nya högskoleutbildningens kvalitet inte eftersätts. På grund av arbetsmarknadens internationalisering behöver den innehålla bl. a. fördjupade kunskaper i främmande språk, ekonomi, miljö och ekologiska samband. Det är av dessa skäl, och för att balansera den överhettade arbetsmarknaden i , som det är nödvändigt att högskolorna i och /byggs ut. Därigenom kan man skapa förutsättningar för ett universitet i . För att uppnå att det får en internationell standard, är det av stor vikt att det omfattar såväl humanistisk, teknisk som ekonomisk grundutbildning samt forskning. Finansieringen av ett sådant skulle kunna underlättas om det fick samordningsansvaret för deltagande i NORDPLUS-program och EG:s ERASMUS-program. Detta skulle dessutom påskynda våra ungdomars möjligheter att delta i dessa utbytesprogram som det bidrar till att ge det nya en internationell prägel. Det centrala läget i landet ger ytterligare garantier för detta. Beräkningar har visat att högskoleenheter med mindre än 4 000 helårsplatser har klara stordriftsfördelar vad gäller kostnaderna för administration, sänkta kostnader per utbildningsplats vid större undervisningsgrupper etc. Detta gäller för högskolorna i , , /, , , och . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förstärkning av högskoleenheterna i /och . () () 1988/89 Ub654
mot · GC02Ub655 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub655 av och (båda s) Journalistutbildning i , m.m. har en rad utbildningar på olika nivåer med en etablerad ställning långt utanför länets gränser. Förutom har bl. lockat kvalificerade sökande från hela landet. Även på folkhögskolenivå har utbildningar som har mycket gott rykte i hela landet. En av dessa är journalistutbildningen vid , som har haft en unik position i , med en exklusiv praktikrätt i nivå med journalisthögskolorna. I dagens läge hårdnar konkurrensen bland olika journalistutbildningar. okar kraven att landets journalister skall bli bättre utbildade. Journalistutbildningen i bl. a. har mist sin speciella praktikrätt på grund av att journalisthögskolorna i och i första hand skall garanteras praktikplatser. Behov finns av en framtida förlängning av högskoleutbildningen för journalister från två till och denna utbyggnad bör ske utanför de nuvarande två högskoleorterna. På annat sätt kommer inte kravet på att man via olika vägar skall kunna komma in i journalistyrket att kunna uppfyllas. är väl rustat att ta hand om och utöka journalistutbildningen för norra , dels i frågan om tekniska resurser på TV- och radioområdet vid , dels i fråga om mängden av massmediaföretag i länet. Många av yrkesverksamma journalister är också väl utbildade och själva verksamma som joumalistutbildare. Inom massmediebranschen i hela landet har också journalistutbildnigen i länet sedan mer än räknats till en av de fyra mest professionella i . I en framlagd utredning påtalas att norrlänningar som utbildar sig i eller får familjära och andra band i de nya landsdelarna och återvänder inte. är arbetslösheten för journalister koncentrerad till storstadsområdena, medan norrländska arbetsgivare upplever svårigheter att rekrytera välutbildade journalister. Allt talar för att en etablering av journalistutbildning på högskolenivå bör ske i och . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att den framtida utvidgningen av journalistutbildningen, med ett tredje år på högskolenivå för del, förläggs till i samarbete med , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den nuvarande grundutbildningen inom journalistutbildningen vid bör jämställas med första år, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att journalistutbildningen i bör få samma högskolestatus som övriga journalisthögskoleutbildningar i landet. () () 1988/89 Ub655