ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sf519 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf519 Kunskaper i svenska som krav för svenskt medborgarskap Allt fler invandrare blir svenska medborgare. Vissa kriterier för att vinna svenskt medborgarskap finns uppställda. Dock inte kravet på kunskaper i svenska språket. Vederbörande behöver inte ens kunna enkla svenska ord och uttryckssätt för att bli medborgare i . I andra länder är det vanligt med krav på vissa minimikunskaper i det nya hemlandets språk. var det så även i . Intyg krävdes då om vissa kunskaper i svenska språket för att erhålla medborgarskap. Kunskaper i svenska språket har avgörande betydelse för invandrarnas levnadsvillkor i . Bristande kunskaper i det nya hemlandets språk påverkar bl. a. invandrarnas förhållanden på arbetsmarknaden och möjligheter att delta i utbildning. Dessutom innebär det en begränsning i de sociala kontakterna om man inte behärskar svenska. För den enskilde invandraren är det utomordentligt viktigt att ha kunskaper i svenska språket. Invandrare erbjuds därför en omfattande hjälp för att de skall inhämta nödvändiga kunskaper i svenska. Men många invandrare deltar inte i svenskundervisning. Skälen är olika. En del äldre invandrare hänvisar till sin ålder. Andra åter tycks sakna intresse. Och något krav ställs ju ändå inte för svenskt medborgarskap, resonerar en del invandrare. Enligt min mening bör åtminstone krav på vissa kunskaper i svenska ställas på dem som söker svenskt medborgarskap. Jag tror att jag delar den uppfattningen med en alldeles övervägande del av svenska folket. En svensk medborgare ska kunna hjälpligt förstå och kunna göra sig förstådd på svenska språket. Undantag från kravet på kunskaper i svenska ska kunna göras om särskilda skäl föreligger, exempelvis när det gäller äldre invandrare som tagits till av sina barn eller barnbarn. Dispensmöjligheten ska finnas och klart anges i den författning som det ankommer på vederbörlig myndighet att utforma. Det ska bl. a. anges på vilket sätt kunskaperna ska redovisas. Såväl som invandrarverket bör genom remiss få tillfälle ta ställning till detta motionsyrkande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på minimikunskaper i svenska för invandrare, som önskar erhålla svenskt medborgarskap. 1988/89 Sf519
mot · GC02Sf520 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf520 En högtidlighet vid erhållande av svenskt medborgarskap En invandrare som beviljats svenskt medborgarskap upplever detta som en stor och omvälvande händelse i sitt liv. Detta omvittnas av dem som fått beskedet om myndigheternas ja till medborgarskap. Den som är fodd i och stannat här, har kanske svårt att förstå vilken omvälvning det är för en människa att lämna sitt land kanske i en farofylld flykt för att bosätta sig i ett annat land. Att i detta nya land ansöka om medborgarskap är ett stort steg. Många invandrare har en starkare känsla för vad det innebär att ha ett fosterland än vad svensken i allmänhet har. De har också en starkare känsla för vad det innebär att förlora sitt fosterland. Hur välkomnas då den nye medborgaren som invandrat till ? Svaret är att något välkomnande över huvud taget inte sker på officiell väg. Det kommer ett meddelande på ett A4-papper som säger att från och med nu är vederbörande svensk medborgare. Det är allt. De flesta invandrare som blivit svenska medborgare torde önska någon form av högtidlighet en ceremoni i samband med att de beviljats svenskt medborgarskap. Det bör också ligga i svenska folkets intresse att ceremoniellt markera värdet av svenskt medborgarskap coh välkomna envar ny medborgare till gemenskap i nationen. Högtiden bör kunna hållas en gång lämpligen på . Det bör ankomma på att arrangera en ceremoni i residensstaden och inbjuda envar som invandrat och blivit svensk medborgare . Ceremonin bör kunna hållas i samband med det offentliga arrangemang (högtidlighet) som brukar arrangeras på nationaldagen i de flesta städer och kommuner. Förutom bör kommunstyrelser kunna ombesörja en högtidlighet av det slag jag här föreslagit. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att varje länsstyrelse får i uppdrag att arrangera en ceremoni för nya medborgare på . 1988/89 Sf520
mot · GC02Sf522 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf522 Asylsökande flyktingar med handikapp Bland de asylsökande som kommer till finns också enstaka personer med allvarliga funktionsnedsättningar. Det är viktigt att rehabiliterande insatser kan sättas in redan medan de väntar på uppehållstillstånd. Med rehabilitering avses t. ex. att en blind person behöver få sakkunnig hjälp att lära sig att hitta och att sköta sina personliga angelägenheter. Den hjälpbehövande asylsökande måste få möjligheter att delta i Svenska för invandrare. Enligt den nya lagen om bistånd åt asylsökande kan bistånd lämnas som särskilt bidrag och i förordningen om särskilt bidrag preciseras detta såsom Handikapputrustning och andra hjälpmedel som är nödvändiga för en dräglig livsföring. Lagens mening är alltså att handikappade asylsökande skall få tillgång till hjälpmedel. Men ofta saknas kunskap både hos personalen på flyktingförläggningen och hos flyktingen själv. blir den enskilde handikappade invandraren ändå utan hjälpmedel. En översyn av lagen om bistånd åt asylsökande måste göras så att handikappade asylsökande i praktiken får den hjälp de behöver. I samband med den första hälsoundersökningen på utredningsslussen bör också göras en bedömning av behov av behandling och rehabilitering och om vilka insatser som behöver göras direkt, även om uppehållstillstånd eller kommunplacering ännu inte är klart. För handikappade asylsökande och dem som sedan fått tillstånd måste staten bidra med de särskilda hjälpmedel som kan behövas för undervisning. Det är viktigt att berörd personal på förläggningarna får kunskap om vilka behov handikappade asylsökande kan ha, så att de lättare kan hjälpa enskilda asylsökande. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att handikappade asylsökande får behandling och rehabilitering.
mot · GC02Sf523 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf523 av i (m) En högtidlighet vid erhållande av svenskt medborgarskap Då en invandrare blir svensk medborgare, sker detta i form av att man erhåller ett skriftligt bevis på detta. Enligt uppgift anser många nyblivna svenska medborgare, att någon form av högtidlighet borde föregå erhållandet av svenskt medborgarskap. När en person i har fått sin ansökan om kanadensiskt medborgarskap beviljat, fastställer medborgarskapsdomstolen tidpunkt för en offentlig ceremoni, under vilken vederbörande skall avlägga medborgarskapseden. Vanligen brukar det vara fler personer, som avlägger eden. Själva ceremonin äger rum i medborgarskapsdomstolamas lokaler. En högtidligare ceremoni av något slag förekommer alltid i , när en person blir amerikansk medborgare. Ceremonin äger rum vid en federal domstol, där vederbörande inför en federal domare avlägger ed och därvid lovar bl. a. att inte bryta mot någon bestämmelse i den amerikanska konstitutionen eller i amerikansk lag. I regel är det flera personer, som avlägger medborgarskapseden. Ofta inbjudes en gästtalare att hålla ett anförande och det är inte ovanligt att en militär musikkår spelar under ceremonin. Också i förekommer det ceremonier i någon form, när en person blir australisk medborgare och får avlägga medborgarskaps- eller trohetseden. I regel är det flera personer, som inför en immigrationstjänsteman avlägger denna ed. förläggs tidpunkten för en sådan ceremoni till en speciell dag, t. ex. nationaldag. Ceremonierna i sammanhanget blir då av högtidligare slag med musik, anföranden och flaggceremonier etc. Det kan allstå finnas skäl till att även i vårt land omge ett nyblivet medborgarskap med ett större mått av högtidlighet. Ute i kommunerna borde man vid några tillfallen samla dem som erhållit medborgarskap till någon form av högtidlighet. Detta bör dock ske under för kommunerna frivilliga former och den som erhållit svenskt medborgarskap skall självfallet inte tvingas deltaga om intresse saknas. Vi tror att många nyblivna svenska medborgare skulle värdesätta någon form av ceremoni i samband med erhållandet av medborgarskapet. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en högtidlighet för dem som blivit svenska medborgare.
mot · GC02Sf527 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf527 av och (båda s) Statsbidraget till invandarorganisationernas centrala verksamhet skall, enligt förordningen SFS 1986:4-72, föreslå regeringen vilka riksinvandrarorganisationer som bör få statsbidrag. Vid förslagen skall antalet bidragsgrundande medlemmar anges. , , har föreslagit i sin petita att 25 invandrarorganisationer skulle bli berättigade till organisationsstöd. Det har skett efter en noggrann prövning av att villkoren för statsbidragen verkligen uppfylls. Ur invandrarpolitisk, jämlikhets- och rättvisesynpunkt är det synnerligen viktigt, att organisationerna som uppfyller de uppställda villkoren och kraven enligt förordningen inte utestängs från bidragssystemet. Särskilt uppenbart är detta när har föreslagit stöd . Det nuvarande stödet till invandrarnas riksorganisationer har haft sin utformning under tre bidragsår. , , hade behandlat stödfrågan och hade dessutom utvärderat det då gällande statsbidraget. I sin utvärdering konstaterade att den gällande ordningen för statsbidragsgivningen var otillfredsställande och i viss mån orättvis. På grund av svårigheterna att få ökade anslag sade sig verket inte kunna bevilja vare sig nödvändiga höjningar till gamla organisationer eller tillräckliga bidrag till nya. Det nuvarande bidragssystemet innebär klara regler och villkor som om de uppfylls bildar grunden för statsbidrag. Bidragssystemet är dessutom utformat så att organisationerna ges möjlighet att fritt avgöra verksamhetsinriktningen och prioritera angelägna verksamhetsformer. Därför är det nedslående för invandrarnas organisationsarbete att i årets budgetförslag konstatera regeringens skrivning Det har inte funnits statsfinansiellt utrymme för ett medelstillskott som gör det möjligt att med tilllämpning av gällande förordning ge bidrag till några nya organisationer. De tidigare svårigheterna att få ökade anslag har åter uppstått och detta i en situation då dessutom har mottagit fler invandrare från nya länder och språkgrupper. Budgetförslaget ter sig oförklarligt när det leder till en viss ökning av bidraget till organisationer som redan erhåller bidrag, och en kraftig ökning av bidraget till vissa avgränsade projekt m.m. Genom en omfördelning bör man kunna komma till ett rättvisare resultat. Statsmakterna har under uttalat att invandrarorganisationerna har en betydelsefull roll som folkrörelser i för social och kulturell gemenskap. De ska kunna verka i det svenska samhällslivet som andra folkrörelser för att fördjupa demokratin och för att positiva etniska relationer utvecklas mellan invandrare och svenskar och mellan Mot. 1988/89 olika invandrargrupper. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till invandrarorganisationernas centrala verksamhet. () ()
mot · GC02Sf528 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf528 av m.fl. (s) Kommunarrest Det är mycket tillfredsställande att regeringen tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté för att göra en översyn av terroristbestämmelserna. Vi finner det särskilt viktigt att det i direktiven framhålls att rättssäkerheten måste förstärkas. Den s.k. kommunarresten har väckt stark och berättigad kritik. Vi utgår ifrån att de nuvarande reglerna därom kommer att avskaffas. De är inte förenliga med de rättssäkerhetskrav vi har rätt att ställa. Vi anser att det är allvarligt att åtta kurder nu har haft kommunarrest, som är en ingripande frihetsinskränkning, . Även svenska avdelningen av internationella juristkommissionen har riktat skarp kritik mot terroristbestämmelserna och deras tillämpning. 1 likhet med avdelningen anser vi att en rörelseinskränkning av denna långvariga och tidsobestämda karaktär är helt oacceptabel. Visserligen skall den tillsatta utredningen slutföra sitt arbete före utgången av 1989. Med sedvanligt remissförfarande m.m. kan det emellertid ta innan nya regler träder i kraft. Mot denna bakgrund bör utredningen få i uppdrag att framlägga ett delbetänkande om avskaffande av kommunarresten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upphävande av bestämmelserna om s.k. kommunarrest. () ()
mot · GC02Sf529 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf529 av () Fadderverksamhet för flyktingar Flyktingar sorn beviljats uppehållstillstånd i och sorn därefter flyttas ut i kommunerna bör tilldelas en fadder enligt samma mönster som vårt nuvarande system med kontaktfamiljer. Ofta när flyktingarna flyttar ut ur förläggningarna är mottagarkommunen helt oförberedd på hur man bäst hanterar situationen. Flyktingen själv är helt utlämnad och riskerar att passiviseras. En del kommuner har med bra åtgärder bl.a. fadderverksamhet underlättat mottagandet för flyktingar. Inte minst information ut till de i kommunen bosatta om hur mottagandet av flyktingar går till har gjort flyktingens situation i kommunen fullt naturlig. bör ges i uppdrag att utarbeta program hur kommunernas flyktingmottagande bäst skall gå till. Med stöd av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sagts om utarbetande av program för flyktingmottagande.
mot · GC02Sf530 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf530 av m.fl. (fp) Utvisning av invandrarkvinnor Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:So302 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående översyn av den s.k. tvåårsregeln för utvisning av misshandlade flyktingkvinnor. () fp)
mot · GC02Sf531 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf531 av m.fl. (vpk) Terroristlagstiftningens tillämpning på vissa kurder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U534 hemställs att av regeringen begär en redogörelse för vad som ligger till grund för terroriststämpeln på kurder i , vad de kommunarresterade anklagas för och vilka bevis som åberopas när kurder anklagas för mordet på . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Sf532 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf532 av m.fl. (s) Offentligt biträde åt asylsökande i utlänningsärenden lämnade asylutredningen, i vilken , var utredningsman, ett betänkande om rättssäkerheten vid direktavvisningar(SOU 1986:48). ansåg att möjligheten till offentligt biträde i princip bör omfatta alla ärenden där avvisning av en asylsökande till hemlandet aktualiseras och även i andra fall, där behovet av rättshjälp är särskilt påkallat. Utredningen föreslog också att en advokatjour införs. Det finns ett starkt behov av att förslaget genomförs för att stärka rättssäkerheten, som är alltför svag. Det har gått utredningen avgav sitt förslag, som fick starkt stöd av olika remissinstanser. Regeringen bör därför framlägga ett förslag till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om förslag om offentligt biträde åt asylsökande samt om advokatjour. () ()
mot · GC02Sf534 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf534 av m.fl. (s) Flyktingkvoten Den svenska flyktingkvoten har omfattat 1 250 flyktingar . Under vissa år har kvoten inte tagits i anspråk. har kvoten däremot överskridits. Det finns ett starkt behov av att genom uttagning av flyktingar skall kunna göra en verksam insats i de mest akuta och ömmande fallen. Starka sociala skäl talar för en sådan flyktingmottagning. Det finns också exempel på att politiska fångar kan friges om det finns beslut om ett mottagarland. Det finns en stark opinion i vårt land för att man skall göra ökade insatser just för sådana flyktingar som det här är fråga om. Flyktingkvoten bör öka redan under /90. Vi föreslår att uttalar sig för en ökning med 500 flyktingar. Det är angeläget att uttalar sig för en viss prioritering. Detta har skett i samband med tidigare beslut. Det är viktigt att uttagningen sker från sådana länder, där andra mottagarländer är restriktiva eller avvisande. och vissa andra västländer har prioriterat flyktingar från länder med kommunistregimer, men haft en mer negativ inställning till länder i och . bör prioritera uttagningar därifrån. Det finns också anledning att framhålla att kvotuttagningen inte bör omfatta ekonomiska flyktingar. De humanitära insatserna i bör därför huvudsakligen ske på annat sätt än genom kvotuttagning. Dessutom är det erforderligt att göra en planering för en successiv utökning av flyktingkvoten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den svenska flyktingkvoten för /90 bör öka med 500 flyktingar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1988/89 motionen anförts om prioritering och planering. () ()
mot · GC02Sf535 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf535 Permanent uppehållstillstånd för vissa elitidrottsmän aktualiseras frågan om elitidrottsmän från andra länder skall särbehandlas då de begär uppehållstillstånd i . Skall de behandlas på samma sätt som vissa andra grupper som exempelvis gästforskare vid universiteten och utövare av konst? Eller skall de behandlas efter samma regler som den stora merparten av dem som längre eller önskar stanna i vårt land? Givetvis kan det anföras skäl mot särbestämmelser som argument kan framföras till förmån för en viss begränsad särbehandling. Naturligtvis bör lagstiftningen vara så rättvis som möjligt, men elitidrottsmän som vid upprepade tillfallen fått förlängt uppehållstillstånd, får efterhand allt starkare band till vårt land så att det blir en allt svårare situation de hamnar i om de inte får stanna. När de vistats i i fyra eller är ett permanent uppehållstillstånd en rimlig lösning. Om en ändring av gällande regler skulle komma till stånd förutsätter det givetvis att det i detta avseende endast skulle gälla begränsade grupper av idrottsmän på elitnivå samt att inte andra skäl utgör den egentliga grunden för anhållan om uppehållstillstånd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av gällande regler för uppehållstillstånd i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GC02Sf536 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf536 av i (m) Kriminalisering av skyddande av utvisad asylsökande har den mest generösa flyktingpolitiken i . I förhållande till vår folkmängd beviljar vi asyl åt störst antal utlänningar i nämnda världsdel. Detta innebär att asylsökande utlänningar beviljas asyl i på skäl som inte varit tillräckliga i andra länder. Denna asylbedömning kan i och för sig diskuteras men är den nu gällande. Trots jämfört med andra länder i ytterst generösa asylbedömning händer det ändå att asylsökande utlänningar ej beviljas asyl. De anses inte tillhöra kategorin flyktingar eller lämnar de uppgifter som inte stämmer vid kontroll. Efter avslagen asylansökan blir utlänningen utvisad, dvs. han eller hon skall lämna riket. De flesta accepterar beslutet. Tyvärr finns det en kategori som inte tar samma ställning, utan man föredrar att gömma sig undan polisen så att utvisningen försvåras eller omöjliggöres. Ofta har i bosatta personer hjälpt till att gömma undan utlänningar, vilka efter prövning av mest generösa asylpolitik, ej befunnits i behov av asyl. Denna verksamhet är olaglig, men enligt gällande regler ej straffbar. Detta är beklagligt! Det finns inget försvar för att enskilda personer eller grupper i en demokrati skall ha rätt att ta lagen i egna händer. Det bör således straffbeläggas att gömma personer, vilka vägrats asyl i ! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att straffbelägga att gömma personer som vägrats asyl i . l**B12Riksdagen 1988/89.
mot · GC02Sf537 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf537 av () Generell asyl Regeringen beslutade att bevilja samtliga asylsökande som rest in till före generellt uppehållstillstånd. Undantagna var asylsökande som erhållit beslut om avslag på asylansökan. Beslutet som regeringen fattade är ett i många avseenden märkligt ställningstagande, detta kan jag dock lämna därhän då beslutet är fattat. Men helt klart är att det är mycket svårt att förstå logiken, att vissa, vilka kommit till som flyktingar före , får stanna utan utredning, medan andra där utredningen kommit längre avvisas. Alla asylsökande som finns kvar i bör självfallet omfattas av regeringens beslut om generellt uppehållstillstånd. Det är rimligt att även flyktingar omfattas av något som kan liknas vid likhet inför lagen. Med stöd av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla asylsökande som kom till före bör omfattas av det generella uppehållstillståndet.
mot · GC02Sf539 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf539 av och (båda fp) De s.k. kommunarresterna måste bort. som ofta kritiserar andra länder för att bryta mot de mänskliga rättigheterna har hållit kurder i kommunarrest. Det är nu 9 personer som har dessa ingripande frihetsinskränkningar. De har inte tillåtits att få sin sak prövad inför domstol och de får inte ta del av de handlingar som orsakat att regeringen beslutat döma dem till kommunarrest. avdelning för , som bl.a. har till uppgift att bevaka rättssäkerhetsfrågorna i har riktat skarp kritik mot terroristbestämmelserna och deras tillämpning. De har liksom diskrimineringsombudsmannen (DO), Rädda barnen och Amnesty krävt att kommunarresterna upphör. Det är heller inte otänkbart att , vid den prövning i som är aktuell, fälls med hänvisning till mänskliga rättigheter. Frågan har också varit uppe till diskussion i FN. Den av regeringen tillsatta parlamentariska kommittén, som skall se över terroristbestämmelserna i utlänningslagen måste se till att kommunarresterna avskaffas. beslutade att terroristbestämmelserna skulle infogas i utlänningslagen. För att tillgodose intresset av parlamentarisk insyn ålades regeringen vid riksdagsbehandlingen att till redovisa tillämpningen av dessa bestämmelser i utlänningslagen. En motsvarande redovisningsskyldighet gäller också spaningslagens ställning. De redovisningar som regeringen hitintills lämnat till har varit mycket knapphändiga. De ger intryck av att regeringen knappast haft några terroristärenden att ta ställning till. är det uppenbart att misstänkta terrorister avvisats med stöd av andra paragrafer i utlänningslagen än terroristbestämmelserna. Kommittén bör få tilläggsdirektiv av regeringen för att komma med förslag till hur den parlamentariska insynen vad gäller regeringens beslut i terroristärenden skall kunna förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de s.k. kommunarresternas avskaffande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tilläggsdirektiv för kommittén för översyn av Mot. 1988/89 terroristbestämmelserna i utlänningslagen. () törsmark (fp)