mot · GC02Kr288 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr288 av m. fl. (fp, m, c) Ett landsarkiv i I betänkandet Öppenhet och minne, SOU 1988:11, redovisas förslag till den framtida arkivorganisationen i . En utbyggnad av den regionala landsarkivorganisationen föreslås som ett medel för att utöka tillgängligheten. I kombination med aktiv marknadsföring och informationsspridning skall detta öka intresset för och utnyttjandet av arkiven. Förslagen innebär att nya landsarkiv inrättas i och . I betänkandet övervägs också inrättande av ett landsarkiv i , närmare bestämt i , eller . Något förslag härom läggs inte fram i frånvaro av regionala initiativ på området. Sedan utredningen lagt sitt betänkande har frågan uppmärksammats på flera sätt. I har bl. a. en arbetsgrupp bildats och flera artiklar i frågan presenterats. Motiv för lokalisering av ett landsarkiv till har gamla anor som kultur- och lärdomsstad. Lokaliseringen av ett landsarkiv till skulle ytterligare stimulera det lokala och regionala kulturlivet samt skapa förutsättningar för ökad akademisk forskning och amatörforskning. Genom samverkan med befintliga institutioner kan landsarkivet få en helt ny och integrerad karaktär. Växjös centrala läge i och goda kommunikationer underlättar dessutom såväl besök som insamling av material. I finns flera institutioner med forskningsverksamhet inom det humanistiska området. Genom närheten till dessa skapas en bra forskarmiljö med stora samordningsvinster. har den största och mest dynamiska högskolan i . finns det ca 4000 elever knutna till . Av dessa läser närmare 1 600 elever ämnen med anknytning till det humanistiska och samhällsvetenskapliga området. Den framtida samverkan mellan Högskolan och är viktig och blir en stimulans för den vetenskapliga forskningen, som gagnar verksamheten på bägge institutionerna. Om ett landsarkiv lokaliseras till bör möjligheterna vara stora för att anordna en 20-poängs arkivkurs. Behovet av kunnig personal kommer därmed att tillgodoses i nära anslutning till . finns placerat i Utvandrarnas Hus i . På finns samlat ett unikt källmaterial om den Ca arkiv (till stor del i form av mikrofilm), forskningsbibliotek med ca 30000 fasta bokvolymer samt ett stort antal fotografier och utställningsföremål utgör grunden i samlingarna. och Utvandrarnas Hus besöks av mellan 30000 35 000 personer. Museum är äldst av landets landsortsmuséer. Lokaliseringen av ett landsarkiv skulle stimulera verksamheten vid muséet, då källmaterial som används i det dagliga arbetet kan forvaras i muséets närhet. I finns landets största glassamling. Här finns också ett unikt arkivmaterial från de småländska glasbruken som tillsammans med övriga utspridda glasbruksarkiv skulle kunna samordnas med . Stifts- och Landsbibliotek har förutom en mycket omfattande boksamling om en stor samling av unika handskrifter. Detta källmaterial utnyttjas flitigt av forskare och är på flera sätt ett värdefullt komplement till de handlingar som förvaras på . I finns ett regionalt folkrörelsearkiv. tillkom och har verksamhet insamlat, ordnat och förtecknat arkivhandlingar. Dessutom förvaras 90 fanor och standar, fotografier samt ett referensbibliotek. positiva utveckling har inneburit, att lokalerna blivit för små, varför en samlokalisering med skulle vara en bra lösning ur många perspektiv. 1 kulturpolitiska program 1988 föreslås inrättandet av ett näringslivsarkiv för . Arkivhandlingar från industriell verksamhet är utspridda över hela länet, oftast förvarade i kalla, fuktiga och brandfarliga lokaler. Att samlokalisera ett nybildat näringslivsarkiv med synes vara en mycket tillfredsställande lösning både vad gäller ekonomi och möjligheter till forskning. Det historiska material och den kompetens som finns samlad vid Växjös kulturinstitutioner utnyttjas flitigt av den historieintresserade allmänheten, såväl på akademisk som amatörnivå. Det historiska intresset kanaliseras genom de föreningar och sällskap, som finns i och övriga länet. När det gäller intresset för och utnyttjandet av arkiv och dess handlingar torde kronobergama tillhöra de mest intresserade. Några exempel på sådana föreningar är: , Hembygdsrörelsen, Stifthistoriska Sällskapet, och . Ett landsarkiv i , omfattande de tre Smålandslänen, skall naturligtvis i första hand vara en arkivdepå och arkivmyndighet för de statliga arkivbildama i regionen. Men det finns goda möjligheter till, och starka skäl för, att ge detta landsarkiv en mera integrerad och samordnande funktion för samtliga typer av arkivbildare i regionen. i har markerat ett stort intresse för att efter hand överföra sitt arkiv till ett nyskapat landsarkiv. kommun gjort och från ett flertal andra kommuner finns också ett påtagligt intresse. Det expansiva folkrörelsearkivet i är också i hög grad intresserat av att låta sina samlingar intregreras med ett nytt landsarkiv. Detsamma kan med stor fordel ske vad gäller de stora arkivsamlingar som finns hos ett flertal andra stiftelser och institutioner, däribland , Landsbiblioteket, Museum och i . Dessutom finns utspridda i regionen ett stort antal mycket gamla och unika företagsarkiv (glasbruksarkiv, järnbruks- och glasbruksarkiv, Åryds bruksarkiv, ett stort antal mindre glasbruks arkiv m. ), ofta förvarade på ett mycket otillfredsställande sätt. Skälet till detta förhållande är en kombination av landsarkivets i oförmåga på grund av lokalbrist att ta emot dem och en motvilja från lokala intressenter mot att leverera material till en avsides liggande arkivdepå. Ett nytt landsarkiv i skulle erbjuda helt andra möjligheter att ta hand om talrika, värdefulla enskilda arkiv i som annars löper uppenbar risk att skingras eller förstöras. Med en här skisserad modell skulle ett nytt landsarkiv i få en helt ny och integrerad karaktär. skulle inom sina väggar rymma samtliga typer av arkivbildare inom regionen. Fördelarna med en sådan modell är ur forskningssynpunkt uppenbara. Den ger också påtagliga fördelar vad gäller det fältarbete, som det nya landsarkivet kan bedriva inom en samlad arkivsektor. Slutligen ger den skisserade modellen stora rationaliseringsvinster för såväl staten som övriga intressenter vid sidan av de effektivitetsvinster, som uppnås för såväl forskningen som den samlade arkivvården. Lokaliseringen av är en central fråga för att få till stånd en samordning av arkivverksamheten. Närheten till befintliga arkiv-, kulturoch forskningsinstitutioner är därför ett viktigt motiv vid valet av lokalisering. En utgångspunkt har varit att försöka finna en lokalisering av ett landsarkiv för till befintliga byggnader inom sjukhusområde. Området har en mycket fördelaktig lokalisering för inrättande av ett landsarkiv. Det är beläget nära högskoleområdet från , där flertalet av övriga kulturinstitutioner finns. Miljön är naturskön och området är lätt tillgängligt för besökare. Byggnaderna på området utnyttjas till viss del för sjukvård men kommer att kunna användas till andra ändamål. Inom området finns flera tänkbara byggnader för ett landsarkiv. Att bedöma en total kostnad för landsarkiv i är svårt , då flera frågor gällande programytor, nybyggnad och anpassning till befintlig byggnad måste studeras vidare. Det viktigaste är nu att beslutet om lokalisering till tas, så att projektering kan igångsättas. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av ett landsarkiv till . (m) ()