mot · GC02Bo269 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Bo269 av m.fl. (mp) Bostadsfinansieringen Samhällets nuvarande regelsystem för bostadspolitiken är utomordentligt krångligt. Trots - eller på grund av - detta uppvisar det en rad brister och orättvisor och är dessutom utomordentligt dyrt för statskassan. 1989 beräknas utgifterna för bostadsbidrag, inkl. kommunalt bostadstillägg för pensionärer, till och kostnaderna för räntebidrag till 17,7 miljarder. Skattesubventionen till egnahemsägare beräknas kosta . Dessa subventioner bidrar otvivelaktigt till att möjliggöra ett acceptabelt boende för betalningssvaga grupper, men de innehåller också ett enormt spill i form av stöd till överkonsumtion av bostadsyta och fördelningspolitiska skevheter. Subventionspolitiken har sammantaget skapat ett osunt klimat på bostadsmarknaden där skatte- och bidragsregler ofta betytt mer för utformningen av bostadskonsumtionen än reella ekonomiska kostnader. Det har också lett till en osund bostadsmarknad där priskänsligheten satts ur spel vilket fått en klart inflationsdrivande effekt med höga nybyggnadskostnader och en våldsam prisstegring på villor och bostadsrätter framför allt i storstadsområdena. utgår bostadssubventioner i form av räntesubventioner och ränteavdrag i många fall till ett boende som måste betecknas som liggande långt över en rimlig grundstandard. Även ägare till lyxvillor får göra ränteavdrag, vilket i realiteten betyder att andra boende via skattsedeln är med och subventionerar deras boende. Räntesubventioner utgår till själva bostaden (för villor upp till en yta av 180 kvm) oberoende av hur många som bor i lägenheten, t.ex. även om bara en eller två personer bor i en lägenhet på kanske 100 eller 150 kvm. Ett sådant stöd från samhället till överkonsumtion av bostadsyta är både fördelningspolitiskt orättvist och bidrar till ett onödigt slöseri med naturresurser för byggnadskonstruktion, uppvärmning m.m. Ett viktigt mål för en översyn av bostadsfinansieringen måste vara att hitta ett system som innebär att stöd endast utgår till vad som kan betecknas som en rimlig bostadsstandard och att standard därutöver helt måste betalas av den boende själv. Eventuellt skulle ett sådant stöd kunna knytas till en viss ytnorm per boende (mantalsskriven) i en lägenhet. Ett annat viktigt mål för bostadspolitiken måste vara att reducera bostadens roll som handelsvara och spekulationsobjekt. Dagens bostadsmarknad visar en rik provkarta på hur det som följd av subventionseffekterna och marknadens inverkan, t.ex. den överhettade bostadssituationen i storstadsområdena, skapas stora fastighetsvärden. Subventionspolitiken och realisationsvinstbeskattningen av bostäder måste utformas så att det försvåras för enskilda och företag att göra oförtjänta vinster på sitt eget eller andras boende. Däremot ser vi positivt på bostaden som sparform och sparmål. Dagens bostadsfinansieringssystem är synnerligen komplicerat. Framför allt gäller detta räntesubventionerna. Ett mål för en framtida översyn måste också vara att förenkla systemet. Bostadsfinansieringen måste också utformas så att inte kostnadsökningar i produktions- och förvaltningsledet automatiskt kan övervältras på subventionssystemet. Genom ökade bostadsbidrag, räntesubventioner och ränteavdrag sker detta i stor utsträckning vilket torde vara en viktig orsak till de snabba kostnadsökningarna inom bostadssektorn. välkomnar den översyn av bostadssubventioner m.m. som aviseras i statsverkspropositionen likom den parlamentariska utredning som förutskickas. kommer att konstruktivt medverka i en sådan för att nå de mål vi ovan angett. Målet för en sådan utredning måste, enligt de grönas åsikt, vara att finna ett system för bostadsfinansiering som - möjliggör för alla att inneha en bostad med rimlig standard (t.ex. enligt en ytnorm per boende) till en överkomlig kostnad - motverkar överkonsumtion. All yta över grundstandarden skall helt betalas av den boende själv. Detta leder till en bättre hushållning med knappa naturresurser - inte ger en större subvention till folk med höga inkomster - inte medför automatiskt stigande subventioner vid ökade kostnader i produktions- och förvaltningsledet - ökar människors möjlighet att själva välja bostadsstandard och betala för den valda standarden, dvs. subventionerna skall i ökad utsträckning utgå generellt och knytas mer till familjesituationen än bostadens standard - är enklare och mer lättadministrerat än dagens - innebär en minskad total subventionsvolym. I avvaktan på förslag från en parlamentarisk utredning om en total omläggning av bostadsfinansieringen vill redan nu ta några delsteg i riktning mot de angivna målen. Härigenom kan vi också hålla tillbaka ökningen av subventionerna till det rena boendet. Våra förslag är en 1988/89 Bo269 1988/89 Bo269 Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts för att lämna förslag till en reformering av bostadsfinansieringen enligt de riktlinjer som angetts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att reglerna för räntesubventioner bör ändras så att dessa minskas med ca räknat på helår, 3. att till Räntebidrag m.m. anslår 17 för /90. () () del i vår helhetspolitik som syftar till ett samhälle i bättre balans med vad naturen tål. I vår familjepolitiska motion har vi lagt förslag på att bostadsbidragen inte längre skall knytas till boendet utan utgå som ett generellt bastillägg till barnfamiljer med låga inkomster. Detta ökar människors valfrihet i bosättningen. ökar priskänsligheten för ökade bostadskostnader, vilket verkar dämpande på inflationen. I vår skattemotion har vi lämnat förslag till en sänkning av värdet av ränteavdragen. Avdrag föreslås få göras av räntorna direkt på skatten. är "värdet av ränteavdraget i inkomstskikt . Denna avdragsbegränsning kommer främst att drabba egnahemsägare och ägare av bostadsrätter för den del av kapitalinsatsen som är egen insats. För att uppnå en ungefär likformig begränsning av subventionerna för alla boendekategorierna bör även räntesubventionerna minskas med ca , räknat på helår. Minskningen bör framför allt avse äldre lån. Den bör kunna genomföras på samma sätt som när regeringen av samma skäl föreslog minskade subventioner med .