mot · GD02A107 · 1989-01-01 00:00:00 — Detta har inneburit att kötiden för att få del av detta bidrag f.n. är sex till . Det finns nu på landsbygden ett stort mått av samutnyttjande, skola, förskola, föreningar, så att lokalerna har en allsidig användning. Vpk anser att det är viktigt att ge bidrag till samutnyttjade samlingslokaler i glesbygd. Omkring kommer bostadsservicedelegationens utvärdering av samutnyttjande av lokaler i glesbygd. Då det behövs en utvärdering som kan belysa hur samutnyttjandet kan och skall fungera vill vi avvakta denna innan vi tar ställning till hur mycket pengar som behövs för upprustning och utbyggnad. Barnomsorg skall också finnas i glesbygd. Även den ingår väl i regeringens löfte om fullt utbyggd barnomsorg ? Det är därför hög tid att bestämma hur denna skall utformas. har det runt om i landet pågått olika former av försöksverksamheter med barnomsorg i glesbygd. Det bör därför vara möjligt att finna fungerande modeller för de ca 8 000 barn på landsbygden som är i behov av någon form av barntillsyn. Vi vill här ta upp två former av barnomsorg som vi bidragsvägen vill stimulera kommunerna att satsa på. Båda utgår från brukarnas behov av barntillsyn. gjorde i samarbete med , och ett projekt i sex kommuner 1986. Syftet var egentligen inte att ordna barnomsorg utan att öka lantbrukarbarnens säkerhet, vilket denna verksamhet avsevärt gjorde. Dessutom fick man också fram en barnomsorgsform, skördedagis, som passade brukarnas behov. De allra flesta var nöjda eller mycket nöjda. Det hade känts lugnt och tryggt att ha barnen i goda händer och föräldrarnas arbetssitution hade helt naturligt förbättrats. De allra flesta ville att projektet skulle upprepas. Även barnen uttryckte förtjusning över att få vara på dagis. Flera projekt har gjorts med en samverkan mellan skolan och förskolan, alla med lyckat resultat. På daghemmet , i kommun har man med hjälp av och drivit ett projekt med en samordning av skola och förskola. Skolan ligger ofta rela tivt nära människorna, så även i glesbygd. Inte minst de större förskolebar- Mot. nen kan utnyttja de kommunikationer som finns för att komma till skolan/ A107 Det behövs flexibilitet för att klara glesbygdens barnomsorg, men skördedagis och kombinerat skola/dagis kan vara värt att mer eller mindre Vpk föreslår att staten ger öronmärkta pengar för att utveckla dessa två omsorgsformer i glesbygd. Vi föreslår att varje nyuppförd plats ini tialt stimuleras med . är ungdomars umgänge med jämnåriga mycket viktigt. Det är väsentligt för att utveckla deras identitet och personlighet. Det är ofta en övergångsform mellan tryggheten i familjen och tillhörigheten till vuxenvärlden. Man kan säga att det är en arena där man tränar sig för att bli vuxen. Ungdomstiden skall inte vara en träning för anpassning i glesbygd. Den uppfattningen kan man lätt få när man läser propositionen och andra landsbygdsprogram. Unga människor behöver mer än vuxna kontaktpunkter och vad samhället i första hand måste göra är att ställa lokaler till förfogande och vara lyhörda för ungdomarnas önskemål. Det bör finnas en försiktighet med att organisera verksamheter som inte ungdomar uttryckt önskemål om utan låta initiativen komma från dem själva. Landsbygden i sig själv kan ha en stor attraktivitet för ungdomar. I första hand gäller detta för pojkar, medan däremot flickornas möjlighet att förverkliga sina intressen är mindre. Det finns ett stort utbud av traditionellt manliga verksamheter som jakt, fiske och sport, ofta med hög status, medan det som attraherar flickor oftast kommer i andra hand. Vi har också en bestämd känsla av att pojkarnas verksamhetsbehov i första hand blir tillgodosedda. Om man vill utveckla ungdomars livsmiljö på landsbygden måste en prioritering göras till förmån för flickorna. Ungdomars möjligheter till olika aktiviteter är beroende av bra kommunikationer. För deras skull vill vi därför att beaktar vad som sägs i motionens avsnitt om kommunikationer. När det gäller kvinnornas möjligheter i glesbygden vill vi hänvisa till annat ställe i motionen som tar upp en rad förslag till åtgärder. Det har funnits propåer om att lantbrevbärningen skulle rationaliseras, dvs. menar att man måste se rent krasst även på denna verksamhet och att den är alltför dyr. Lantbrevbärningen är mycket uppskattad och till stor nytta på landsbygden. Vpk vill att denna verksamhet utvidgas på så sätt att den inte enbart behöver ha en ekonomisk inriktning, utan att den kan kombineras med en social del, exempelvis enklare tillsynsuppgifter. En person som kommer till en äldre människa utgör en mycket stor del i en trygghet. Det blir en trygghet som kan innebära att han väljer att stanna kvar i sitt hem om en total isolering kan undvikas. Därtill kunde det bidra till en i praktiskt hänseende ökad servicenivå. En utvidgad sådan service tror vi generellt skulle betyda mycket för en bygd och vilka begränsningar en sådan service skulle ha får antagligen avgöras av de lokala förhållandena. Vpk föreslår att en utredning tillsätts som kommer med förslag om vilka regler som skall justeras för att postverket skall kunna utveckla sin lantbrevbärningsorganisation; nya uppgifter och ny organisationsform. också att det av direktiven skall framgå att postverket fortsättningsvis skall Mot. ha hela ansvaret för verksamheten. Vpk sällar sig till dem som vill ha en levande landsbygd, socialt, kulturellt och ekonomiskt. Om inte detta kan göras enligt självbärande principen är vi även villiga att betala för att få ha den. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att anslår under /91 . till anslag D 2. Regionala utvecklingsinsatser utöver vad regeringen föreslår, 2. att beslutar anta vpk:s stödområdesindelning i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att statliga och andra samhällsägda företag samt löntagarfonderna skall bli aktiva verktyg för att nå de regionalpolitiska målen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att statliga och andra samhällsägda företag samt löntagarfonderna bör medverka till en ökad förädling av landets råvaror inom landet, 5. att hos regeringen begär förslag om utformning av redskap för de demokratiska instanserna att kunna kontrollera och styra lokaliseringen av arbetsplatser för att kunna korrigera nuvarande koncentrationstendenser, 6. att avslår regeringens förslag om nedsättning av företagens socialavgifter till en kostnad av 350 milj. 7. att avslår regeringens förslag att ej bevilja medel till den s.k. IKS-verksamheten samt att anslaget tillförs 3 milj. kr. för uppjustering i dagens penningvärde, 8. att till IKS-verksamhet för /91 anslår , 9. att beslutar att höja maximigränsen för butiksstöd i glesbygd från . 10. att till butiksstöd i glesbygd för /91 anslår . utöver regeringens förslag, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om EG och regionalpolitiken, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de statliga företagens roll i , 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sydöstra , 14. att hos regeringen begär förslag om hur sydöstra skall få del av den väntade expansionen i kontakterna med , 15. att hos regeringen begär förslag om en omställningsplan för , 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna i sydöstra , 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som Mot. i motionen anförts om och , A107 18. att hos regeringen begär förslag om ett utvecklingsprogram på såg- och träområdet enligt vad som anförts i motionen, 19. att till lokaliseringsbidrag till utveckling av förädlingsmöjligheterna inom sågverksindustrin för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslår, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stålindustrins ägarstruktur och inriktning, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att energi-, miljö- och regionala hänsyn skall tas i den statliga energipolitiken, 22. att hos regeringen begär förslag om nationella och regionala energiplaner, 23. att beslutar dra in /kWh på vattenkraft och att medlen skall användas till infrastruktursatsningar enligt vad som sägs i motionen, 24. att till regionala utvecklingsinsatser till lantbruksstyrelsen för /91 anslår . för att användas i enlighet med vad som i motionen anförts, 25. att för rekryteringsbefrämjande åtgärder och utökat antal studietimmar i den kommunala vuxenutbildningen inom stödområdet till anslag D 6 anslår , 26. att till högskolans distansundervisning och till lokala studiecentra för /91 anslår , 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna, 28. att hos regeringen begär en långsiktig strategi för att motverka uppbyggandet av bilkrävande infrastruktur, 29. att beslutar om skattefrihet vad gäller biobränslen, 30. att beslutar om nedsättning av turistmomsen i stödområdet, 31. att beslutar om skattefrihet för svamp-, bär- och kottplockning, 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvittningsrätten, 33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors möjligheter på landsbygden, 34. att för /91 anslår . över nytt anslag till sextimmarsdag i stödområde 1 inom vård och omsorg enligt vad som sägs i motionen, 35. att ger regeringen i uppdrag att komma med förslag om forskningsprojekt med särskild inriktning på kvinnor på landsbygden, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om boendet i glesbygd, 37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om små servicehem med närhet till hemmiljön, 21 social service i glesbygd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till samutnyttjade lokaler, 39. att för /91 anslår ett anordningsbidrag med 25 000 per plats i daghem och fritidshem, totalt 250 milj. kr., varav . tas över anslag D 6, att användas till att utveckla daghemsformer i glesbygd i enlighet med vad som anförts i motionen, 40. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomars livsmiljö i glesbygd och prioritering av verksamheter med flickor som målgrupp, 41. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över de regler som hindrar postverket att bygga ut en