ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub526 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub526 av och (båda c) Antalet nybörjarplatser inom utbildningen för vårdlärare I föregående års budgetproposition föreslogs en minskning av antalet nybörjarplatser på vårdlärarlinjen med 48 vid vardera högskolan för lärarutbildning i och i med 36 vid i , med 24 vid i och med 12 vid i . Som skäl för den minskade dimensioneringen framhölls att ett stort antal platser stått tomma på linjen sedan utbildningsarvodet togs bort. Det framhölls också att det bristande sökandeintresset kunde bero på den besvärliga arbetsmarknadssituationen. I en motion föreslog vi att förslaget skulle avslås. Vår motivering var att behovet av vårdlärare måste bedömas bli stort . I grunden ligger ett ökat behov av både medicinska och sociala vårdinsatser. Arbetsmarknadssituationen är heller inte så besvärlig som påstods. De som utbildats på vårdlärarlinjen i t.ex. och har sålunda regelmässigt fått anställning som lärare. Regeringen återkommer med förslag om en minskning av antalet nybörjarplatser med 30. skall minskningen enligt förslaget ske med 6 platser, vardera i , , , och . Enligt vår uppfattning måste en eventuell minskning av antalet nybörjarplatser ske mot bakgrund av ett bedömt minskat behov av utbildade inom vårdoch omsorg. Någon sådan bedömning finns det inte underlag för. Förhållandet är i stället det motsatta. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår regeringens förslag om minskad antagning till vårdlärarlinjen. gotab 16635, 1989
mot · GC02Ub529 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89 :Ub529 Lärarutbildningen vid högskolan i / I fjolårets budgetproposition föreslog regeringen att lärarutbildningen vid högskolan i /skulle avvecklas. Efter motionskrav från samtliga oppositionspartier beslöt att lärarutbildningen i skulle fortsätta, eftersom behovet av låg- och mellanstadielärare visade sig vara större än vad man tidigare hade beräknat. Förberedelser är nu vidtagna för intagning av elever vid högskolan . Anmärkningsvärt kan man nu konstatera att regeringen i årets budgetproposition inte följer beslut. Någon utbildning av lärare skall inte påbörjas i . Detta har väckt stor förtrytelse och oro bland högskolans personal. Kan man inte lita mera på ett riksdagsbeslut, undrar man. Regeringens motiv för att gå runt beslut grundar sig på ett misslyckande att få de nuvarande utbildningsplatserna besatta med behöriga sökande. Detta i sin tur har en förklaring i att regeringen bedrivit en allmän skolpolitik som gjort att många unga tvekar inför läraryrket. Den nya lärarutbildningen, med sin studielösa uppläggning, har säkert också fått många presumtiva lärarsökande att välja någon annan utbildning. När regeringen försatt sig i denna situation, använder den sig av den för att få sin vilja fram beträffande stoppandet av utbildningen i . Förfarandet är klandervärt. Det finns naturligtvis ingenting som säger att sökandet till utbildningen i automatiskt skulle drabbas av för få sökande. Eftersom ingen intagning gjordes 1988 finns inget att jämföra med. erfarenheter visar att stor del av de sökande till kom från det egna länet och angränsande områden. När intagningen upphörde i är det troligt att många presumtiva sökande valde en annan utbildning i hemområdet framför att söka till exempelvis eller . Regeringens agerande har fått många att tvivla på om regeringen egentligen vill ha kvar högskolan i /. har högsta ungdomsarbetslöshet. Därtill kommer att länet har näst lägsta andel innevånare med eftergymnasiell utbildning och mycket hög utflyttningsandel främst bland de unga. Få regioner i landet är mera beroende av sin högskola än . Alla dessa faktorer måste vägas in vid bedömningen av var lärarutbildningen skall förläggas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att intagning till lärarutbildning skall ske vid högskolan i /. 1988/89 Ub529
mot · GC02Ub530 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub530 Kost- och näringslära i utbildningen för förskollärare vet vi att en stor del av våra sjukdomar är kostrelaterade. Vi vet också att våra matvanor grundläggs mycket tidigt - i förskoleåldern, och att de är mycket svåra att senare i livet påverka och förändra. Eftersom allt fler barn tillbringar en stor del av sin uppväxttid utanför det egna hemmet i privat eller offentligt bedriven barnomsorg, är det viktigt att det där grundläggs goda kostvanor. För att detta skall vara möjligt behöver barnomsorgspersonalen kunskaper om kost- och näringslära. planeras en förändring av förskollärarutbildningen. Då bör ämnet kost- och näringslära tillföras timplanen i så stor omfattning att förskollärarna i samarbete med hemmen kan ge barnen goda kostvanor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förskollärarnas utbildning i kost- och näringslära.
mot · GC02Ub533 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub533 av och (fp, c) 1988/89 Ub533538 Det är välkänt att det ökande antalet äldre i samhället kräver allt större vårdinsatser. Ett viktigt inslag i denna vård är rehabilitering av skiftande slag. Rehabilitering är ofta en grundförutsättning för möjligheten att bo kvar i det egna hemmet. Sjukgymnasterna har här en nyckelroll. I ett län som med en stor andel äldre i befolkningen - i vissa kommuner - är denna brist ett stort hinder i en bra äldrevård. Reumatikerna är också en stor patientgrupp när det gäller sjukgymnastik och de betecknar situationen som krisartad, särskilt inom primärvården i inlandskommunerna. Det är också välkänt att studerande efter examen ofta stannar kvar på utbildningsorten eller inom regionen. I hela sydöstra saknas sjukgymnastutbildning. Närmaste orter är och . Vid i finns en rehabiliteringsklinik, som anses som en pionjärenhet inom äldrevården. Den har bl.a. stått som förebild för ett tjugotal andra kliniker i landet. Vid sjukhuset finns också en uppförd hydroterapienhet med all modern utrustning för träningsverksamhet. Trots de satsningar gjort både i och över hela länet råder en vakanssituation när det gäller sjukgymnaster. Detta har konsekvenser långt ut i vårdkedjan och gör att patienterna blir mer tungskötta. Dimensioneringen av sjukgymnastutbildningen bör därför öka. En del av denna ökning bör förläggas till vårdyrkesskolan i . Praktiken kan bedrivas på sjukhus och sjukhem i olika delar av länet. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad sjukgymnastutbildning 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en del av den i yrkande 1 angivna ökningen förläggs till . (fp) () 1 1988/89.
mot · GC02Ub534 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub534 av m.fl. (s) med nära 240 000 invånare är den enda större region i landet som saknar egen högskola. Inrättande av en högskola i området föreslogs redan av utbildningsutredning (U68) men beslutet blev tyvärr inte enligt utredningens förslag. har högskolor inrättats såväl i regioner som inte föreslogs av U68 och i regioner med mindre befolkningsunderlag. har den till Fyrstadskommunerna utlokaliserade högskoleutbildningen ökat och omfattningen av verksamheten motsvarar nära en av de mindre regionala högskolorna i landet. Den av regeringen tillsatta utredningen om bl.a. högskoleverksamhetens organisation i föreslog att en egen högskoleenhet skall inrättas i området. Det behov som finns av högskoleutbildning i området är väldokumenterat liksom behovet av att administrera denna utbildning i en egen enhet. Tyvärr kan vi konstatera att inte heller , när en utredning för föreslår en högskola i följs detta av ett positivt regeringsförslag. Länsargument anförs mot att inrätta en högskola i . Det måste dock påpekas att och har 700 000 invånare och 400 000 invånare. består av norra delen av dessa båda län och är en näringsekonomiskt sammanhållen region som i alla hänseenden kan jämföras med ett normallän. I budgetpropositionen föreslås ökade resurser för lokala högskolekurser förlagda till . Det ser vi som att regeringen till en del delar utredningens syn beträffande ett ökat utbildningsbehov i området. Jämfört med andra regioner av motsvarande storlek borde dock omfördelningen till vara större. Enligt vår mening borde vidare resurser omfördelas så att en högskola kan inrättas i enlighet med utredningens förslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om resursomfördelning och en utökad verksamhet och inrättandet av en högskola i . () () 1988/89 Ub534 1* 1988/89.
mot · GC02Ub537 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub537 av m.fl (s) Antalet utbildningsplatser i läkarutbildningen För att klara framtidens krav på hälso- och sjukvård måste tillräckliga personalresurser finnas. Vi har betydande svårigheter på många håll i landet att klara tillräcklig läkartäthet. I har bristen på läkare som regel legat . I är bristen ännu värre, där är av läkartjänsterna vakanta. Stora sjukhus i storstadsregionerna med goda möjligheter till bl.a. forskning är som regel väl tillgodosedda medan glesbygden är i en närmast hopplös situation när det gäller att rekrytera läkare. Effekten av detta förhållande blir stora regionala skillnader i den vård som erbjuds. Vården blir också väsentligen fördyrad. Ofta måste vakanser lösas genom köp av tjänster från privata vårdkedjor. Sådana lösningar ger ingen möjlighet till kontinuitet i behandling och patientkontakter. Vid i finns två medicinläkarbefattningar, båda är vakanta. har tvingats teckna avtal med om att föreningen håller med en läkare vardagar. Dessa läkare, som är anställda i , arbetar som regel i tvåveckorspass. Jourkedjan med läkare från föreningen är en mycket dyrbar historia. Kostnaden för en läkare är . För den summan skulle sjukhuset kunna avlöna två ordinarie medicinöverläkare. I stället blir det en mängd vikarier som avlöser varandra och aldrig mer än en . Detta är ett exempel på hur läkarbristen drabbar vården. Skälen till att bristen uppstått är säkert flera. Ett kan vara att bortfallet vid läkarutbildningen är större än man trott och att åldern hos de nyutexaminerade stigit, vilket ger färre yrkesverksamma år. Ökad medellivslängd och medicinska framsteg talar också för behovet av fler läkare. Antalet utbildningsplatser bör därför utökas. Enligt vår mening bör resurser överföras från andra högskoleområden till läkarutbildningen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfördelning av resurser för att möjliggöra ökad läkarutbildning. () () 1988/89 Ub537
mot · GC02Ub538 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub538 av och (båda c) En introduktionskurs vid högskolan i Bildning och utbildning är två samhöriga men inte liktydiga begrepp. Utbildning ger kunskaper inom ämnesområden som bl a skolan erbjuder. Bildning kan sägas vara personlighetens daning på grundval av kunskaper och erfarenheter i arbetsliv och samhällsliv i övrigt, i gemenskap med andra. I ett alltmer specialiserat och resultatinriktat samhälle ställs krav att skolan tidigt ska ge nyttiga kunskaper, inte sällan inom snäva linjeramar som betingas av regionens näringsliv. Efter gymnasiet fortsätter för många en intensiv och specialiserad kunskapsinhämtning på högskolor eller universitet, vilka senares funktion är ganska fjärran från de bildningsinriktade studier som kännetecknade universiteten rätt långt fram i tiden. I diskussionen om de spridda kunskapernas samordning till en individens livs- och samhällssyn har klyftan mellan å ena sidan humaniora och å andra sidan teknik och naturvetenskap ofta påtalats. Ett försök att överbrygga den gjordes när idé- och lärdomshistoria skulle bli ett ämne i det nya gymnasiet 1966, men utan tilldelning av timmar till ämnet tröttnade intresserade lärare, trots en bra lärobok. har bristen på ett bildningens totalperspektiv inom högre utbildning föranlett punktåtgärder på flera håll, främst i form av föreläsningsserier och temadagar med idéhistorisk och språkligt kommunikativ inriktning. I motion 1987/88:Ub576 föreslogs för högskolestuderande en obligatorisk introduktionstermin, som också avsågs träna kritiskt och systematiskt tänkande. Hur önskvärd en sådan termin än ter sig, torde det vara för tidigt att direkt sikta på en sådan omfattning av både ekonomiska och studiemotiverande skäl. Emellertid skulle en försöksverksamhet med ovan skisserade ämnesövergripande och personlighetsutvecklande inriktning vara värd att pröva. Folkhögskolan, den unikt nordiska skolformen på det levande ordets grund, har utrymme för ett par veckors sommarkurs, där internatets gemenskap är ett stor plusvärde. Lärare med tillräcklig överblick och stimulerande förmåga bör kunna finnas i två tre exemplar inom varje högskoleregion, på högskola, på gymnasium eller folkhögskola. Försöksverksamheten i samarbete med och någon folkhögskola i länet, skulle omfatta en 30-grupp studerande och kunna starta . Totalkostnaden för introduktionsutbildningen belöper sig på ca . I denna summa ingår lärarlöner, halvpension för gruppen samt utvärdering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en introduktionskurs/vecka vid högskolan i . () () 1988/89 Ub538
mot · GC02Ub540 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub540 av m.fl. (fp) En högskolelinje i för detaljhandeln I debatten om detaljhandelns framtid framhålls allt oftare och starkare att det föreligger behov av en högskolelinje anpassad till krav som ställs centralt från detaljhandeln. Konkret formuleras kravet som en civilekonomutbildning med en specialisering mot detaljhandeln. Inom rektorskollegiet vid i är övertygelsen stark om att en högskolelinje för detaljhandeln behövs. Där finns också idéer om hur en sådan högskolelinje skulle kunna utformas. I sammanhanget nämns exemplet med högskolelinjen i anpassad till Hotell och Restaurang. Syftet med en högskolelinje anpassad till detaljhandeln skulle vara att ge kompetens på en nivå som gör det möjligt att klara de stora enheterna, de stora företagen och att ge ytterligare kompetens åt handelns egna organisationer. Enligt idéer som presenterats är det en given förutsättning att branschen via och andra motsvarande handelsorganisationer ger sitt stöd åt idén och förverkligandet. Det är nödvändigt att initiativ tas och uppdrag ges för att idén om högskolelinje för detaljhandeln förverkligas. Det bör ankomma på regeringen att åtgärder vidtas genom att ge uppdrag till UHÄ. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskolelinje anpassad för detaljhandeln.
mot · GC02Ub541 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89: Ub541 av m.fl (fp, s, m, c, vpk, mp) En professur i turkiska språk och turkisk kultur Turkiska språk talas i ett område som sträcker sig från i öster till i väster. I utgör turkiska nationaliteter ursprungsbefolkningen i sex av de femton delrepublikerna. Turkisk kultur har i flera avseenden präglat utvecklingen i . Stora turkiska minoriteter finns numera i många västeuropeiska stater, inte minst . Även i har turkiskan blivit ett viktigt invandrarspråk. kontakter med de turkiska folken går långt tillbaka i tiden. Diplomatiska relationer med Krimtatarerna upprättades redan under 1500talet, och de följande århundradena vidgades förbindelserna mellan och det osmanska imperiet. Turkologin är därför även en viktig hjälpvetenskap vid studiet av svensk historia. Det är mot denna bakgrund angeläget att det i finns goda kunskaper i de turkiska språken och de turkiska folkens kultur. Ett flertal svenska forskare har gjort bemärkta insatser inom turkologin. En svensk vetenskapsman är f.n. professor i turkiska i . Även bland turkiska invandrare i finns en viktig vetenskaplig potential. Det saknas därför inte förutsättningar för en intensiferad forskning på detta område. En lärostol i turkiska språk och turkisk kultur bör därför inrättas. Med den ordning som gäller fattas beslut om nya professurer i anslutning till prövning av de forskningspolitiska propositionerna. I anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att frågan om en professur i turkiska språk och turkisk kultur övervägs i beredningen av nästa forskningspolitiska proposition. () () () (vpk)
mot · GC02Ub542 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89 :Ub542 av och (båda s) Utbildningen av befattningshavare inom hälsoskyddet Utbildning av hälsovårdsinspektörer i startade . Dåvarande genomförde kurser för i tjänst varande hälsovårdsinspektörer. Genom bildandet av 1939 övertog staten ansvaret för utbildningen. I och med att inrättades 1969 upphörde folkhälsan och övergick i omgivningshygieniska avdelningen vid som då fick ansvaret för utbildningen. Frågan om utbildning av miljö- och hälsoskyddinspektörer har senare utretts av den s.k. som överlämnade sitt betänkande Ny utbildning av hälsovårdsinspektörer (1973:4). Efter beredning i har i proposition 1975/ 76:100 bil. 10 beslutat inrätta en treårig allmän utbildningslinje vid . Parallellt med uppbyggnaden av den grundläggande miljö- och hälsoskyddsinspektörs utbildningen fick också anvaret för fortoch vidareutbildning av yrkesverksamma inspektörer. Utbildningen som är rikstäckande startade med ett intag på 30 elever per termin. Utbildningskapaciteten har varit oförändrad och någon motsvarande utbildning finns inte på annat håll i landet. Den utveckling som skett på miljö- och hälsoskyddets område har medfört att tillgången på utbildade miljö- och hälsoskyddsinspektörer inte tillnärmelsevis motsvarar efterfrågan. har antalet utannonserade tjänster i landets kommuner uppgått till ca 400 varav varit fasta tjänster. Allt talar för att efterfrågan markant kommer att öka . Inte minst innebär beslut om ökade ambitioner på miljöskyddets, kemikaliekontrollens, livsmedelskontrollens och djurskyddets område att utbildningskapaciteten inte står i rimlig proportion till nuvarande och förväntad efterfrågan. Om ökade ambitionerna inom hela miljö- och hälsoskyddets område inte skall bli ett slag i luften krävs kraftfulla insatser för att både på lång och kort sikt lösa den brist på kompetent personal som råder. måste den nuvarande grundutbildningen i fördubblas. Tämligen omgående måste man, liksom i slutet på 1960- och övergångsvis utbilda arbetslösa akademiker till miljö- och hälsoskyddsinspektörer. Övergångsutbildningen bör vara av tillfällig karaktär och förläggas till några högskolor i landet. Regeringen bör skyndsamt och på sätt som ovan anförts upprätta förslag till en utökad utbildning av miljö- och hälsoskyddsinspektörer genom vid . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildning av miljö- och hälsoskyddsinspektörer i . () () 1988/89 Ub542
mot · GC02Ub543 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89 :Ub543 Vid i har pågått ett längre utvecklings- och planeringsarbete i samarbete med universitets medicinska och samhällsvetenskapliga fakulteter, och . Egen forskarutbildning är en nödvändig förutsättning för att vi skall kunna garantera en hög vårdkvalitet med patientens egna resurser och personalens kompetens som hörnstenar. utveckling är beroende av att karaktärsämnesutvecklingen sker på i samverkan och med stöd från medicinska och samhällsvetenskapliga institutioner samt hälso- och sjukvårdsorganisationen. studenter måste därför utbildas vid en högskola där kunskap inte bara förmedlas utan även genereras. Forskning och utveckling måste sålunda ingå som en naturlig del i en högskoleutbildning. Försöksverksamhetens omfattning planeras uppgå till ca tio antagna med start . För att antagna forskarstuderande skall kunna genomföra sina avhandlingsprojekt krävs att den totala försöksperioden omfattar . Olika berörda myndigheter har förklarat sig vara intresserade av ett försök. har aktualiserat frågan om forskarutbildning i hälso- och sjukvårdsberedningen . De kommunala huvudmännen har reserverat medel för att täcka sin andel av den totala kostnaden. Det synes fullt rimligt att staten står för sin del av kostnaderna för försöksverksamheten och som motsvarar statens normala bidragsdel till grundutbildning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeingen begär förslag om försöksverksamhet med forskarutbildning vid i i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GC02Ub544 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub544 Antalet nybörjarplatser vid vårdlärarlinjen i Så sent som inför /86 genomfördes en dimensioneringsminskning med 24 nybörjarplatser vid vårdlärarlinjen i . Nedskärningen då drabbade endast två utbildningsorter (och ). Inför innevarande budgetår föreslog utbildningsministern en kraftig nedskärning (92 platser), som dock avvisades av den samlade oppositionen. Regeringen återkommer med ett nytt förslag om nedskärning av nybörjarplatser. sex platser vid alla utbildningsorter utom , totalt 30 platser. Som motiv till minskningen av planeringsramen hänvisas till en bedömning/statistik angående vårdlärarbehovet som SÖ gjorde 1986/87. Denna bedömning är ej längre aktuell, då många förändringar har skett , som påverkat och kommer att påverka/öka vårdlärarbehovet. Jag anser därför att vi bör bibehålla nuvarande planeringsram i med 48 platser för att täcka behov av vårdlärare. är nämligen den enda utbildningsorten för denna kategori norr om och indragning där skulle få regionalpolitiska konsekvenser, då erfarenheten visar att det är svårt att rekrytera personal till om de ej är rekryterade och utbildade inom regionen. Den bristsituation, som allt tydligare visar sig inom vårdyrkena och de krav på längre och bättre utbildning, som föreslås för i stort sett alla personalkategorier, kommer att kräva fler tjänster på vårdskolorna. Ett minskat antal studerande vid vårdlärarutbildningen i ger dessutom inga nämnvärda ekonomiska inbesparingar. Visserligen minskar kostnaderna för praktikperioderna men i övrigt måste undervisningen bedrivas i samma utsträckning som tidigare, oavsett om det finns 21 eller 24 studerande i en klass. Åberopande det anförda hemställs att beslutar att den i budgetpropositionen föreslagna nedskärningen av antalet utbildningsplatser vid vårdlärarlinjen i ej genomförs.
mot · GC02Ub545 · 1989-01-20 00:00:00 — m.fl. (fp) Den konstnärliga utbildningen i Utbildningen för skådespelare och sångare vid i är på väg att urholkas. Det fattas för att skolan ska kunna fullfölja sin utbildningsplan. För att få budgeten att gå ihop tvingas skolan slopa det ena utbildningsmomentet efter det andra - utan kompensation. Nedskärningarna är nu så påtagliga att arbetsgivarna, teatrarna, reagerar. Detta stod att läsa i . Folkteatern och har också i skrivelser till varnat för riskerna med att lämna eleverna utan kunskaper i vissa ämnen. Om teatrarna inte kan förutsätta att eleverna har erforderliga grundkunskaper, kommer man att vara ytterst tveksam till att anställa elever direkt från Göteborgsskolan. Vi ser det som en självklar rättighet för unga människor att få den utbildning som förväntas av såväl dem själva som den professionella teatern. Vissa utredningar tyder på att Teaterhögskolorna i och har mer per elev och termin än vad har. Göteborgsskolan har något över fem miljoner att röra sig med. Det är mindre än vad och har. har också i sina anslagsframställningar för budgetåren 88/89 och 89/90 framhållit att ett av deras högst prioriterade förslag är förstärkning av resurserna för konstnärliga utbildningar. universitets krav vad gäller konstnärlig utbildning är inte tillgodosedda i årets budgetproposition. Skillnaderna mellan t.ex. och kvarstår. Trots att elevunderlaget för de olika konstnärliga utbildningslinjerna inte skiljer sig så kraftigt, så har mer än så många professurer jämfört med . Därutöver har vissa fördelar av det centraliserade konst- och kulturlivet. Rekryteringen av lärare till är lättare än till och . Därför behövs gästlärare och studieresor. Dessa förhållanden måste ses över. Vi föreslår att regeringen får i uppdrag att förstärka resurserna till de konstnärliga utbildningarna i i enlighet med krav. Finansieringen bör ske genom en omfördelning inom anslaget för Utbildning för kultur- och informationsyrken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de konstnärliga utbildningslinjerna vid i . () () 1988/89 Ub545