ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02U526 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U526 av m.fl. (s) Massavrättningar och brott mot mänskliga rättigheter i Det utan tvivel stora antalet avrättningar som ägt rum i , enligt olika källor uppgående till minst 7 000, avtog något efter 1985 men har återigen tilltagit i en sådan omfattning att man ibland använder termen folkmord. En källa uppger att har minst 12 000 politiska avrättningar ägt rum. Namnlistor med närmare 1 000 namn på personer som avrättats har presenterats - de flesta under , många under och den yngste en 13-årig pojke vid namn . Biand de avrättade var 140 kvinnor, den yngsta . Åtskilliga av dem som avrättats har torterats i fängelserna och kvinnor har våldtagits innan dödsdomen verkställts. Många av dem som avrättats har suttit fängslade utan rättegång eller har avtjänat långa fängelsestraff efter bristfälliga rättegångar. Andra har frisläppts efter avtjänat straff men gripits igen och avrättats. Offentliga hängningar av misstänkta mujahedin-sympatisörer har också ägt rum . Särskilt oroande är bristen på möjligheter för politiska fångar i att få en korrekt rättegång och sedan kunna överklaga straffet. Omvärlden får inte nöja sig med förklaringen att det endast är personer med allvarliga brott som döms till döden. Det senaste påbudet från presidenten för högsta domstolen i säger att alla brottslingar som ertappas och döms till döden skall få sina domar verkställda . Denna lag ger inte utrymme för ett rättvist domstolsförfarande och ännu mindre möjlighet för den anklagade att överklaga i högre instans. Frånsett alla avrättningar, som i sig borde betraktas som brott mot mänskliga rätigheter, finns här exemplifierat brott mot mänskliga rättigheter som borde ge upphov till en allvarlig och stark protest. Allvaret och styrkan i protesten bör naturligtvis få följder för det svenska samhällets relationer med liksom för att vårt arbete i FN intensifieras vad gäller brott mot de mänskliga rättigheterna. Därutöver finns det all anledning att fortlöpande driva frågan om en konvention mot dödsstraff i FN. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om massavrättningar och brott mot mänskliga rättigheter i . () ()
mot · GC02U527 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U527 Sedan har internationella engagemang varit mycket stort. Särskilt har deltagit i FN-administrationens uppbyggnad, d.v.s. i både de centrala organen och de speciella underorganen, t.ex. WHO, FAO, , . Även enskilda svenskar, t.ex. , , m.fl. har varit djupt involverade i att stärka organisationen och med att utföra uppdrag för FN. engagemang i det fredsbevarande arbetet, såväl ekonomiskt som praktiskt, är omvittnat och uppskattat. deltagande i biståndsarbetet likaså. Näst efter ger det största bidraget överhuvudtaget till UNDP:s satsningar. Man kati alltså konstatera att på ett solidariskt sätt ställt sig bakom , ideellt och inte minst ekonomiskt. Det är mot denna bakgrund något förvånande att sällan eller aldrig kommer på tal som tänkbar plats för lokalisering av FN-organ eller filialer till Det har uppenbarligen varit en tradition att placera sådana organ, när det gäller , till städer som , , , men också . Med hänvisning till vad som i motionen anförs hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att UD bör inventera inom FN-familjen sådana organ/institutioner som är på väg att upprättas/alternativt flyttas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att på basis av denna inventering FN-ambassadör bör bemyndigas att verka för att något eller några av dessa organ/institutioner förläggs till . 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02U531 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:U531 av och (båda m) Markering av de baltiska ländernas gränser på kartor m.m. I denna motion riktar vi oss främst till inom . Det handlar om de baltiska länderna , och . Vi anser att nyhetsredaktionerna i de båda TV-kanalerna och på ett hyggligt sätt förmedlat nyheter om händelserna i och i viss mån i . En del av det dramatiska skeendet har varit föremål för utmärkta TV-reportage. Det är emellertid angeläget att alla TV-tittare i vårt land också får en geografisk bild av , och och på varje kartbild som visas i TV kan se de tre ländernas gränser klart markerade. försvann de baltiska länderna , och från flertalet kartor och geografiböcker i våra skolor. Gränserna kring dessa förut självständiga stater försvann också från de kartor som visades i svensk TV. sträcker sig ända ut i . Det är dessvärre så att Sovjetmakten ockuperade och införlivade de tre baltiska länderna i sitt välde. Med tanke på historiska och även sentida gemenskap med vore det ändå riktigt att de svenska kartorna markerade de tre gamla staterna även sedan de blivit sovjetiska delrepubliker. är denna angelägenhet aktuellare . Försök till en frigörelseprocess pågår i framför allt . i och arbetar en stark folkopinion för en frigörelse. Fanan och språket åter För har det lett till att den gamla fria staten fana får användas. blir estniskan åter officiellt språk. Det är högt att berörda svenska myndigheter tar fasta på detta och ser till att svenska kartor och geografiböcker redovisar de tre ländernas gränser. I första hand gäller det , universitets- och högskoleämbetet UHÄ och kartverket. När nya kartor och geografiböcker ges ut skall enligt vår mening de baltiska ländernas gränser finnas med. I skolorna kan lärarna uppmanas att ge eleverna i uppgift att rita in de baltiska gränserna i sina och skolans kartböcker. Angelägen TV-bild Mot. Vi hoppas även televisions alla redaktioner vill ta fasta på angelägenheten av att markera de baltiska länderna på sina kartor som visas i TV. Det gäller bl.a. nyhetsredaktionerna, Aktuellt och Rapport, , kulturredaktioner och andra som i program visar kartor över vår del av världen. Dit hör , och . Det är vår innerliga förhoppning att alla åter ska bli fria och självständiga stater. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om markering av de baltiska ländernas gränser på officiella svenska kartor och geografiböcker, att hos regeringen begär att Radio-TV inom ramen för dess avtal med staten uppmanas att på de kartor som bl.a. omfattar och som visas i TV markera de baltiska ländernas gränser.
mot · GC02U535 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U535 av m. fl. (m) Sjöfarten och EG Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T619 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om EG-bestämmelser. () () Per Stenmarck (m)
mot · GC02U536 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U536 av m. fl. (s) och EG Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So307 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att i beredningsorganisationen för integration med EG inrättas ett särskilt råd för social- och hälsofrågor.
mot · GC02U537 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U537 av () Bojkotten av Det har förekommit upprepade brott mot den av FN rekommenderade isoleringen av apartheidregimen i , där svenskar eller svenska intressen varit involverade. Det är av stor betydelse att isoleringspolitiken, som enligt många rapporter har en stor effekt på den delen av den vita minoritet som är anhängare av apartheid blir så effektiv som möjligt. Det är både en politisk och moralisk fråga att konsekvent upprätthålla Sydafrikabojkotten på idrotts- och kulturområdena. Det är viktigt att svenska medborgare, organisationer och institutioner respekterar FN:s svarta lista och bojkottar de indrottsmän/kvinnor och artister som framträtt i och på det sättet stött apartheid. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär åtgärder så att informationen förstärks om FN:s idrotts- och kulturbojkott mot , 2. att hos regeringen begär att viseringsbestämmelserna för sydafrikanska medborgare skärps så att i praktiken endast personer som är motståndare till apartheid tillåts visering, 3. att hos regeringen begär förslag om förbud för svenska medborgare att ta värvning i apartheids armé. () ()
mot · GC02U539 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U539 av och (båda mp) Utökad rätt för kommuner att agera mot En rad olika organisationer i - t.ex. fackföreningsfederationen COSATU, medborgarrättsrörelsen UDF och kyrkorådet SACC - har begärt att utländska företag lämnar landet. Det är möjligt för kommuner och landsting att bojkotta varor och tjänster med sydafrikanskt ursprung. Genom att denna möjlighet har skapats har många kommuner tagit sitt ansvar och beslutat om bojkott. Flera kommuner vill gå längre i sin protest mot raslagarnas . Man har klart uttryckt en vilja att också bojkotta företag som har investeringar i , men man hänvisar till att kommunernas kompetens är begränsad genom den nuvarande lagen. - - har redovisat svaren på en enkät som berör kommunernas vilja att bojkotta de ovan beskrivna företagen. Fler än 2/3 var positiva till att få möjlighet att bojkotta! För att ge kommunerna denna rätt krävs formellt att den särskilda lagstiftning som redan finns utvidgas till att gälla också företag som investerat i . Med anledning av ovanstående yrkas att hos regeringen begär att lag om rätt för kommuner och landstingskommuner att vidta bojkottåtgärder mot utvidgas till att också gälla företag som investerat i .
mot · GC02U540 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U540 av och (båda mp) Bojkott av företag som investerat i En rad olika organisationer i - t ex fackföreningsfederationen COSATU, medborgarrättsrörelsen UDF och kyrkorådet SACC - har begärt att utländska företag lämnar landet. De nordiska länderna har förnyat ett nordiskt handlingsprogram mot . Regelrätta kampanjer råder, mot företag som investerat i , i och . Bl.a. har beslutat om bojkott av . I annan motion föreslår vi att svenska kommuner skall ges laglig rätt att agera likadant. Det finns även möjligheter att vid statlig upphandling och tillståndsgivning etc., utfärda rekommendationer om att undvika avtal med företag med investeringar i . har beslut tagits (prop. 1984/85:56) i att rekommendera statliga myndigheter och institutioner att avstå från handel med . 1987 beslutades att förbjuda handel med . En utfärdad rekommendation skulle kunna leda till att statlig förvaltning etc. inte sluter avtal med eller Diamant Boart (som 1988 fick tillstånd att köpa ett svenskt gruvutrustningsföretag). En rekommendation i ovan föreslagna riktning skulle innebära att ett företags eventuella sydafrikaanknytning kan vägas in som en aspekt vid beslut om upphandling/tillståndsprövning etc. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en rekommendation bör utfärdas om vikten av att myndigheter, institutioner och övriga statliga organ avstår från affärer, upphandling, tillståndsgivning etc. med företag som investerat i .
mot · GC02U550 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U550 av m.fl. (m,s,fp,c,vpk,mp) Kurderna Det kurdiska folkets kamp för frihet och mänskliga rättigheter har pågått . Kurderna har varit och är än ett jagat folk. slut och det ottomanska imperiets fall har de utsatts för ohyggliga tragedier, hundratusen-tals kurder har tvångsförflyttas från sina hem, utsatts för folkmord och massarresteringar. I de bergiga gränstrakterna mellan , och , som traditionellt betecknas som , lever mellan 14 till 20 miljoner kurder. Då ej erkänner existensen av en kurdisk minoritet utan i stället talar om bergsturkar är antalet bofasta kurder i detta område svårt att beräkna. Dessutom finns det något hundratusen-tal kurder i det sovjetiska och i nordöstra . I kriget mellan och utsattes den kurdiska befolkningen för oerhörda lidanden. giftgasanfall mot en oskyddad civilbefolkning har väckt omvärldens avsky, och vi har alla upprörts av uppgifterna om fortsatta militäraktioner mot den egna kurdiska befolkningen. bör i FN verka för att dessa brott mot folkrätten uppmärksammas och fördöms. De omkring 40 000 kurdiska flyktingar, som på grund av den irakiska arméns bombningar flytt till , lever under mycket svåra förhållanden i flyktinglägren. Enligt rapporter från Rädda barnen dör flera barn på grund av kyla, undernäring och sjukdomar. bör nu på alla sätt hjälpa till att förbättra situationen för de tiotusen-tals kurdiska flyktingar som lever i flyktinglägren i och . Detta kan ske dels genom att i FN tar upp de kurdiska flyktingarnas svåra situation, dels genom att inom katastrofanslaget bidrar med mat, kläder och filtar till de nödlidande. Denna hjälp bör i första hand ske genom de enskilda organisationerna. Rädda barnen och Röda korset har t.ex. genom sina kontakter inne i länderna mycket större möjligheter att nå fram med sina hjälpsändningar än de internationella organen. FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna måste gälla även det kurdiska folket. Kurdernas rätt att fritt leva och verka i sina hemländer och i exil måste respekteras. När tar plats i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna är kurdernas situation en av de frågor som bör driva. Med hänvisning till det anförda hemställs U550 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i FN verkar för att kurdernas mänskliga rättigheter repekteras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om humanitär hjälp till de kurdiska flyktingarna. () () () (vpk)
mot · GC02U551 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U551 av och (båda fp) Utresetillstånd för sovjetiska familjer Rättigheten att fritt resa till främmande länder tar vi svenskar som en självklarhet. Likaså att flytta till annat land anser vi ska kunna ske utan hinder. För många medborgare i andra länder är detta långt ifrån självklart. För t.ex. sovjetiska judar har detta varit svåra problem . Ett och annat år har en stor utvandring av judar från tillåtits medan varit ytterst restriktivt. Den uppmjukning av förhållandet i som skett på en rad områden där det gäller öppenhet och kontakter borde ge en grund för en förbättrad situation för de som önskar utvandra från . Men fortfarande tycks det vara lång väg kvar innan elementära mänskliga rättigheter tillgodoses på detta område. Många exempel kan anföras som illustrerar svårigheterna. En judisk familj, boende i , har sökt utresetillstånd. Ansökningarna har avslagits med motiveringen att en nära släkting inte vill underteckna ett s.k. financial waiver, ett dokument som den sovjetiska byråkratin kräver för att utfärda utresevisum. Familjefadern har i sin förtvivlan demonstrerat för familjens sak men då blivit fängslad och slagen. Deras enda önskan - - är att få utvandra från . I detta fallet till . Att ställa kravet på financial waiver såsom villkor för utresevisum strider uppenbart mot de internationella konventioner om medborgerliga och politiska rättigheter, som ratificerat. Villkoret strider också mot Helsingforsöverenskommelsen och ESK:s uppföljningsdokument från , och senast Wien-konferensema. Ovanstående exempel visar på hur angeläget det är att den aktualiserar frågor kring de mänskliga rättigheterna som vi här har gett exempel på. Det är angeläget att inget tillfälle försummas att aktivt spelar en roll i människors strävan att få bo och resa dit de önskar. Den nu så omskrivna öppenheten från sovjetiska högsta ledningen måste följas upp av ett konkret handlande både för att ge trovärdighet åt de sovjetiska deklarationerna men framför allt att leva upp till ingångna avtal. Till detta kommer den djupt mänskliga dimensionen i sådana här frågor och problem. Med hänvisning till det anförda hemställs U551 att hos regeringen begär att frågor om utresevisum för familjer som här givits exempel på aktualiseras för den sovjetiska regeringen vid första möjliga kontakt. () ()
mot · GC02U552 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:U552 av och (båda mp) Fredsplan för När ockuperade sade det sig komma som en befriare. ligger en av högkulturer i spillror. Praktiskt taget alla kloster är förstörda. Mer än 1,2 miljoner tibetaner har dött av svält, i fångläger, p.g.a. självmord och i gerillastrid med kinesiska trupper. Kärnavfall dumpas i , kärnvapensprängningar utförs och det finns ett flertal kärn vapenanläggningar. I nordöstra , Amdo, ligger världens största fångläger. Det finns ett mycket stort antal politiska fångar i - enbart under oroligheterna -87 och mars -89 arresterades 1 000 personer, varav ett flertal nunnor. Avrättningar och skrämmande tortyr förekommer. Bl.a. finns rapporter om fångar som fått ögonen utstuckna respektive armar och ben avhuggna. Det största hotet mot överlevnad är den massiva inflyttningen av kineser. har 7 miljoner flyttat in och har därmed förvandlat de 6 miljonerna tibetaner till en minoritet och en underklass i sitt eget land. Sedan gick i landsflykt i samband med 1959 har han och de ca 100 000 flyktingarna som följde honom försökt fästa världens uppmärksamhet på vad som händer i . Trots brutala kolonialpolitik har ständigt manat sina landsmän att undvika våld. har han konsekvent arbetat för icke-våld och mänskliga rättigheter i . Tyvärr har världspressen knappast intresserat sig för brotten mot mänskliga rättigheter i . Först under den senaste tidens oroligheter, då dödsskjutningar och kravaller förekom, kom det upp på nyhetssidorna. För att hindra ytterligare våld i har formulerat en fredsplan i fem punkter. Den stöds av , den amerikanska kongressen och ett flertal organisationer och politiska förbund. De fem punkterna är: - att förklara som en fredszon och dra tillbaka de kinesiska trupperna - att upphöra med den planerade/pågående invandringen av kineser till , som gjort tibetanerna till en minoritet i sitt eget land 1988/89 U552 Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om stödet till och fredsplan i dessa fem punkter. () () - att återge tibetanema deras mänskliga rättigheterna och frige de politiska fångarna - att återuppbygga ekologi och kultur, vilket inbegriper att såväl militära installationer som kärnavfall avlägsnas från området - att inleda en dialog med och att ge en ny status.
mot · GC02U554 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:U554 av m. fl. Stöd till i m. m. Mångå länder i världen brottas inte bara med stora miljöproblem utan också med stora utlandsskulder. har flera stora projekt initierats där utlandsskulderna har konverterats mot investering i miljöprojekt (s k debt/nature swap). Så har t ex SIDA gjort i för att rädda regnskogar. Detta tillvägagångssätt betyder att fattiga länder, som ändå aldrig skulle klara av att återbetala de stora utlandslånen i dollar, får en möjlighet att göra detta i sin egen valuta, som det går att genomföra insatser på miljöområdet. Ett nu helt aktuellt sådant projekt är reningen av den polska floden (Weichsel, ). Den anses av många miljöexperter vara den största enskilda förorenaren i tillrinningsområde. Enligt dessa bedömningar kommer av de näringsämnen som hamnar i från Wislas nederbördsområde. I detta område bor en mycket stor del av 39 miljoner invånare, det har en befolkningstäthet på 166 personer/ kvadratkilometer. Behovet av reningsinsatser inom detta stora område är överväldigande, men det förefaller osannolikt att har de ekonomiska förutsättningar som behövs för att kunna finansiera detta själva. Att vänta med dessa reningsåtgärder har emellertid varken eller vi i (och övriga Östersjöstater) råd med för vår egen framtids skull. Detta är bakgrunden till det s k , ursprungligen en svensk idé (The Protection), numera ett samarbete mellan bl a den USA-stödda fonden för det polska jordbruket (FDPA), flera banker och kreditinstitut i olika länder samt . Idén går ut på att man byter utlandsskuld mot miljöinvesteringar (debt för nature SWAP). Banker som köpt andelar i den polska utlandsskulden säljer eller donerar i sin tur dessa andelar till Världsnaturfonden som omvandlar andelarna till lokal valuta och investerar pengarna i miljöförbättrande åtgärder i samarbete med FDPA som skall ha det övergripande ansvaret för projektet. Den polska skulden i uppgår till ca . Ett sätt att bidra till en fortsättning av från svensk sida kan bestå i att som förvaltar denna skuld får sälja andelar i den polska utlandsskulden, i detta fall till Världsnaturfonden. Medverkan från svensk sida i projekt av detta slag är mycket angeläget. Vpk anser att möjligheterna till sådan konvertering av skulder bör prövas, inte bara när det gäller , utan överallt i världens mest drab bade, skuldtyngda stater, där miljöföroreningar inte kan åtgärdas därför att de ekonomiska möjligheterna saknas. Svenskt miljökunnande och svensk miljöteknik kan också komma till användning i projekt av detta slag. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att bör stödjas i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag till regler som möjliggör att liknande projekt i andra länder kan stödjas utan att dessa ånyo måste prövas av . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Margö (vpk) (vpk) 1988/89 U554
mot · GC02U559 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U559 av och (båda mp) skulle kunna fylla en betydligt viktigare funktion för det nordiska samarbete än det gör . Detta skulle kunna ske om de som valdes till rådet valdes direkt av medborgare i de nordiska länderna. Ett direktval skulle också innebära att rådet skulle få större tyngd och större status. De nordiska frågorna och det nordiska samarbetet skulle kunna öka. Den nordiska hemmamarknaden, med sina drygt 20 miljoner invånare, är en god bas för både tillverkning och avsättning för de flesta produkter. Med denna starka hemmamarknad skulle den nordiska självtilliten öka och självbestämmandet bli mer reellt - förutsättningarna är goda för ett utökat nordiskt samarbete, men frågan är om viljan finns. Det är värt att notera att ett ökat nordiskt samarbete kan bli ett starkt alternativ till EG-anslutning . Regionernas - med öppenhet till hela och i solidarisk samverkan med utvecklingsländerna - är en grön målsättning. Fördelarna med ett utvecklat nordiskt samarbete - där direktval till utgör en viktig pusselbit - är bl.a. att hela omfattas, dvs. även med , och . Kanske vi också kan se ett samarbete med de baltiska staterna. Genom direktval skulle de nordiska frågorna och det nordiska samarbetet förena människorna i de nordiska länderna. Den nordiska regionen skulle kunna utvecklas som ett centrum istället för att hamna i utkanten av en EG-union och riskera att bli EGs norrlandsproblem. bildades på danskt initiativ. Från böljan var , , och medlemmar. 1956 inträdde och 1979 inträdde och . har rådet funnits - framgångarna och intresset för verksamheten har pendlat, men aldrig uppnått den styrka som borde vara en logisk följd av våra gemensamma intressen. Med anledning av ovanstående yrkas U559 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det nordiska samarbetet, 2. att begär att regeringen i det nordiska samarbetet arbetar för att direktval till förverkligas. () ()