mot · GC02Sk819 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk819 av m.fl. (vpk) I budgetpropositionen 1989/90 föreslår regeringen under denna rubrik anslagsökningar på . Av detta härrör dock huvuddelen av medel för pris- och löneuppräkningar, engångskostnader för fastighetstaxeringen samt investeringar på ADB-området. Volymmässigt finns dock inga medel anvisade för nivå- eller ambitionshöjande åtgärder, utan dessa skall genom omfördelningar. Under tidigare och innevarande budgetår har skatteförvaltningen redan hämtat in betydande rationaliseringsvinster (ca enbart /89). Dessa reduceringar har bl a klarats genom förenklingar av deklarationsförfarandet och det har ofta rört sig om åtgärder som har initierats inom förvaltningen. Till detta kommer effekterna av kostnadsramen som under innevarande och kommande budgetår reducerar skatteväsendets löneramar med , dvs runt . 1 budgetpropositionen föreslår regeringen dessutom att ytterligare ca skall sparas in under denna titel kommande budgetår. Totalt rör sig således förvaltningen med reducerande anslag avseende dess löneram gentemot tidigare budgetår. Detta innebär att myndigheten måste iakttaga en stram förvaltning. Det finns alltid en risk att en sådan hushållning leder till reducerade ambitionsnivåer, minskade offensiva satsningar och sänkt servicenivå. Detta särskilt som det är väl bekant att skattesystemet är komplicerat och att de juridiska/skattetekniska åtgärderna för att kringgå detsamma blir alltmer sofistikerade och utbredda. Så t ex har antalet sysselsatta inom näringsgrenarna bank-, försäkrings- och uppdragsverksamhet ökat med . Sannolikt arbetar också en betydande del av dessa personer med konsultuppdrag inom sfären skatteplanering. Antalet deklaranter med inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet ökade dessutom . På sektorn för mervärdeskatt har antalet skattskyldiga ökat och antalet mervärdesdeklarationer stigit . 1 detta sammanhang är det notabelt att förvaltningen har lyckats förbättra sin servicenivå och fått ett ökat förtroende bland allmänheten. Detta enligt de attitydundersökningar som genomförts för att undersöka allmänhetens förtroende för statsförvaltningen och övrig offentlig sektor. står vidare i en mycket svår situation när det gäller att trygga sin personalförsörjning. Det är lätt för en handläggare att efter genomgången utbildning hos förvaltningen, byta uppdragsgivare och motpart och justera upp sin lön. Enligt uppgifter från verket centralt rör det sig om ett påslag vid normalfallet på ca , men för vissa nyckelgrupper förekommer det att lönen fördubblas när man går över till den privata sektorn. Detta har naturligtvis fått sina personalkonsekvenser, och särskilt allvarliga blir dessa i storstadsregionerna. Inom är också avgångarna mycket höga och vakanserna många. Bara föregående år slutade ca 170 kvalificerade handläggare. Av 135 aspiranter som anställdes 1985 fanns eller 71 personer kvar i tjänst .. Det säger sig självt att det blir svårt att öka insatserna eller ens bibehålla ambitionsnivåerna med en sådan personalsituation. Avgångarna utgör också ett ekonomiskt problem. RSV räknar med att rekryteringskostnaderna för en omgång på 1025 aspiranter ligger på . Därtill kommer utbildningskostnader på ca per aspirant. Om man sedan beaktar att av de nyanställda slutar anställning så kan envar forså att problemet är betydande. 1 uppräkningen av lönekostnaderna har viss hänsyn tagits till att RSV:s centrala personal är mycket attraktiv på arbetsmarknaden. Verket centralt har därför fått en något högre löneuppräkning än de regionala och lokala myndigheterna. Det kan dock diskuteras om inte en motsvarande höjning av lönekostnadsuppräkningen även för dessa myndigheter vore på sin plats. Ovanstående problem har också tidigare aktualiserats av skatteutskott som i betänkandet SkU 87/88:33 sid 10 bl a anförde följande Personalförsörjningen är ett betydande problem för skatteförvaltninge n Utskottet anser att skatteförvaltningen måste ha ökade möjligheter såväl att behålla personal som att rekrytera kvalificerade personer från andra sektorer av samhället än statsförvaltningen. Verket har mot denna bakgrund äskat medel på för särskilda rekryteringsresurser och totalt för utbildningsinsatser, (grundutbildning 4,8, vidareutbildning 2,0 och chefsutveckling 1,0). Från departementets sida anförs att personalförsörjningen bör genom omfördelningar av medel motsvarande . Medel som ställs till RSV:s disposition genom att huvudförslagets krav på reducering på förs till en central pott för omfördelning enligt den s k NYMFmodellen. Vad gäller utbildningsinsatserna anvisar departementet 3 miljoner av äskade 7,8, dvs mindre än hälften. Angående detta så kan sägas att omdisponeringar naturligtvis kan och bör göras, men det torde vara svårt att göra det i den omfattning som förutsätts i propositionen. För även om vissa län och lokala myndigheter relativt sett kan vara bättre försörjda än t ex , så har inte heller andra områden någon luft i sin organisation. Att det verkligen förhåller sig på detta sätt visas av de prestationsmått som redovisas av RSV. I redovisningen () framgår t ex att en handläggare granskade 13 rörelsedeklarationer per dag (mindre än /st) eller 125 förenklade deklarationer/dag (15/tim) eller 58 E-deklarationer/dag (ca 8 st/tim). Det torde vara ostridigt att förvaltningen redan redovisar en hög produktivitet vad gäller antalet granskade deklarationer per dag/tid. Det borde således vara svårt att höja prestationsnivån ytterligare utan att åsidosätta varje skattskyldigs rätt till rättvis och likformig behandling. Sammanfattningsvis har skatteförvaltningen redan genomfört betydande effekti viseringar och detta i en redan stram organisation. blir materialet av deklarationer, revisioner och momsuppbörd etc etc alltmer komplicerat i takt med stigande intresse för skatteplanering. Till detta kommer att förvaltningen står i en hård konkurrenssituation vad gäller att rekrytera och behålla personal. Vi menar därför att RSV-.s äskande om för ett särskilt rekryteringsprogram är välmotiverat och att det ligger i linje med vad skatteutskottet tidigare anfört. Som ett led i detta arbete föreslår vi att anvisar ytterligare för denna satsning, och att projektet därefter utvärderas. Vi menar vidare att förstärkta utbildningsinsatser i enlighet med RSV:s yrkande är välmotiverade för att möta de ökade krav de skattskyldiga har rätt att ställa på kompetens och likformig behandling, samt för att stimulera personalen att stanna i förvaltningens tjänst. Vi menar således att bör anvisa ytterligare till detta ändamål. Slutligen menar vi att löneramarna för skatteförvaltningen bör utökas med , för att i viss mån möjliggöra löne- och personalpolitiska satsningar inom särskilda bristområden i den befintliga organisationen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att med ändring i prop. 1988/89:100, Bil 9 B och exekutionsväsendet, a. anvisar . utöver regeringens förslag avseende program för särskilda rekryteringsåtgärder inom hela skatteförvaltningen inklusive RSV enligt vad som anförs i motionen, b. anvisar . utöver regeringens förslag avseende grundoch vidareutbildning samt chefsutveckling inom skatteförvaltningen i enlighet med vad som anförs i motionen, c. anvisar . utöver regeringens förslag avseende löneoch personalpolitiska satsningar vid lokal skatteförvaltning, 2. att med ändring i prop. 1988/89:100 beslutar fastställa anslaget under Bil 9 B 1 till . och B 2 Regional och lokal skatteförvaltning till 2 . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)