mot · GC02Ub739 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub739 av och i (båda m) har allt fler högskoleutbildningar lokaliserats till , det vill säga , , och . Totalt finns inom regionen ca 250000 invånare. Inom svarar en speciell kommitté, högskolekommittén för , för handhavandet av de frågor som rör högskoleutbildningar. För planering, samordning och information svarar Fyrstadskansliet, vilket är förlagt till . Kommunerna i regionen ansvarar genom högskolekommittén för finansiering av väsentliga delar i det som ger förutsättningar för högskoleutbildningens bedrivande. Det gäller bl. a. utrustnings-, lokal- och administrationsfunktioner. föreslår utbildningsministern att det statliga anslaget, i form av s. k. LIF-medel, för utbildning i skall beräknas till . Detta innebär en ökning med . 1 realiteten betyder emellertid inte detta att högskolekommittén tillförs utökade resurser jämfört med innevarande år. Under /89 har nämligen högskoleutbildningen i genom det s. k. Uddevalla-paketet tillförts ca . Vidare har från näringslivet i regionen i samband med etableringen av en ny utbildning tillskjutits ett engångsbelopp om . Utbildningarna i anordnas genom högskolor i högskoleregion, nämligen , , högskolan i , högskolan i och högskolan i . Utbildningar inom vårdsektorn organiseras genom i och . Utbildningslinjerna, liksom de enstaka kurserna, är förlagda till samtliga kommuner i . Avgörande för var de enskilda linjerna eller kurserna placeras är flera faktorer, såsom koncentration av elevunderlag, praktik i näringslivet, lokaler och utrustning m. m. Expansionen i den verksamhet som bedrivits i har varit mycket stor. fanns ungefär 100 årsstudieplatser, innevarande läsår är antalet nästan 500 och för den närmaste treårsperioden räknar man med en fortsatt mycket kraftig ökning. Det sistnämnda framgår bl. a. av den utredning som, initierad av och utförd på uppdrag av regeringen, har framlagts av Hans utredning räknar med att antalet årsstudieplatser i /93 skall vara 813. Han har också i det sammanhanget föreslagit att en ny självständig statlig högskola inrättas i . Landshövding utredning utmynnar i att en högskola inrättas fr. o. m. . Han vill sedan se ett etappvist genomförande, där kommunerna stöttar upp med utrustning och lokaler och där rektorstjänsten inte tillsätts , utan att ämbetet då i ställlet utövas av annan tjänsteman. Fr. o. m. 1992/93 borde sedan ha en utbyggd egen högskoleenhet. Den av landshövding föreslagna modellen har mötts med starkt gillande i den berörda regionen. Förväntningarna på en egen högskola är mycket stora. Den hittillsvarande utvecklingen talar också mycket starkt för ett genomförande enligt landshövding modell. Efter ett mycket omfattande utredningsarbete konstaterar hans utredning att det finns såväl behov som underlag för en högskola i . Detsamma gör utbildningsplanen för /90. Följande grundutbildningar i form av linjer planeras /90: elkraftteknisk variant åk 2 teleteknisk variant åk 2 (COOP-modell med varvad utbildning totalt , varav på företag med lön) ekonomlinjen, där den företags förlagda delen finns i ) Fristående kurser ges på halvfart. Kursprogrammet, som ännu ej är slutgiltigt fastställt, omfattar följande ämnesområden: Företagsekonomi 1 - 20, 21 - 40 och 41 - 50 p Juridisk översiktskurs 1 10 p Projektadministration 1 10 p Personaladministration 1 20 p Tyska som fackspråk 1 20 p Engelska som fackspråk 1 10 p Informationsteknik 1 10 p Kulturgeografi 1 10 p Datakommunikation 1 5 p Mikrodatorteknik, grundkurs 1 10 p CAD/, grundkurs 1 8 p Kulturvetenskap 1 10 p Marinbiologisk orienteringskurs 1 10 p toxikologi 1 5 p Vetenskaplig illustrationsteknik 1 5 p Sammantaget innebär detta att högskoleutbildningen inom ramen för verksamhet är nästan lika omfattande som den vid några av de statliga högskolor som tidigare inrättats, exempelvis i och . Omfattningen är större i än vad den var då högskolor inrättades på ovan nämnda och flera andra orter. Det är utomordenligt anmärkningsvärt att utbildningsministern i bilaga 10 till årets budgetproposition så kategoriskt avvisar tanken på en högskola i . Utbildningsministern uttalar nämligen (sid. 160 i ovannämnda handling) följande: Inrättandet av en högskola eller en utbyggnad av högskoleutbildningen vid en befintlig högskola har därför blivit ett viktigt medel att förändra och förbättra levnadsvillkoren i en region. även mot denna bakgrund är det förvånande att man i budgetpropositionen över huvud taget inte tar upp det av landshövding framlagda förslaget till prövning. Man kan vidare ställa sig frågan varför utredningen gjorts om den nu ej skall få någon reell prövning. Om landshövding förslag ej kan genomföras, dvs. kan få stöd av en majoritet i måste andra lösningar sökas för att säkerställa att högskoleverksamheten i kan utvecklas. Utgångspunkten måste då vara dels att utbildningarna i formell mening organiseras som decentraliserade utbildningar i samarbete med universitet och högskolor och där även skall kunna svara för genomförandet av vissa kurser, dels att man i skapar en sammanhållen planerings- och ledningsorganisation, som ger praktiska förutsättningar att bedriva en effektiv planering och en ur kvalitetssynpunkt bra verksamhet. Det förslag som presenteras i budgetpropositionen för kan mycket väl ligga till grund för en sådan modell. Dock måste förslaget ändras och förstärkas i vissa avseenden. Rätt att äska medel och dess kansli bör utgöra den ovan nämnda ledningsorganisationen. Kommittén måste därvid ges samma förutsättningar vad gäller budget, anslagsframställning och medelstilldelning som högskolorna. Detta innebär att kommittén bör få rätten att äska medel samt att beviljade anslag anvisas kommittén. har sedan att svara för ekonomifrågorna gentemot ansvarig högskola. Formerna för utbildningarnas genomförande får avgöras genom överenskommelser mellan högskolorna och kommittén. Denna organisation kommer att ställa ökade krav på de högskolor/universitet, som skall medverka vid anordnande av utbildningar i . bör i ett särskilt uttalande klargöra dessa ökade krav för att högskolorna skall ställa upp. Om anslag av formella skäl ej kan gå till bör man undersöka om inte skulle kunna vara mottagare. Detta bör av ges regeringen till känna. Om den senare modellen med decentraliserad högskoleutbildning genomförs bör kunna ompröva organisationen i och då överväga en högskola i . Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande inrättandet av en statlig högskola i .