ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub31 · 1989-03-15 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub31 med anledning av prop. 1988/89:90 om Regeringen föreslår i ovannämnda proposition att en tvåårig ingenjörsutbildning skall inrättas inom den statliga högskolan. Utbildningen skall ersätta och förstärka det fjärde året på fyraårig teknisk linje. Regeringen föreslår en bred lokalisering av utbildningen bl.a. för att kunna utnyttja de resurser som redan finns i form av T4-utbildning. Under en rad av år har försöksverksamhet i form av förlängd teknisk utbildning skett i samarbete med högskolan och berörda kommuner. kommun var den första kommun som i bedrev försök med el-teleteknisk utbildning inom ramen för högskolereformen. Denna utbildning startade och pågår i Teknikcentrum i . Enligt principerna för försöksutbildningen svarar kommunen för lokal- och utrustningskostnaderna, medan staten genom KTH svarar för utbildningen. kommun har även satsat resurser i form av särskild inredning och utveckling av lokaler för undervisning i kvalificerad kemi med inriktning mot biokemi. Detta motiverades bl.a. av det biokemiska centrumet inom . Fram till nu har kommun investerat mellan 25 och 30 milj. kr. I regeringens förslag tilldelas inte någon ingenjörsutbildning trots de beskrivna pionjärinsatserna och trots kommunens mångmiljonsatsningar på att förstärka roll inom den högre utbildningen. Vidare förekommer ett sakfel i propositionen där det sägs att den nuvarande försöksutbildningen bedrivs i och inte som fallet är i . Det är inte rimligt att så stora investeringar av skattemedel fullständigt går till spillo. bör därför inventera olika möjligheter att tillvarata de utbildningsresurser kommun bundit i utrustning, inredning och lokaler. Hemställan Mot- 1988/89 Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening gerr regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten att ta till vara de resurser som kommun satsat på ingenjörsutbildningen inom ramen för försöksverksamheten.
mot · GC02Ub32 · 1989-03-15 00:00:00 — av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:90 om I proposition 1988/89:90 föreslås att högskolan i /skall få permanenta resurser för den nya utbildningen. startade inom högskolan en 80-poängs försöksverksamhet i (maskinteknik), (elteknik) och (installationsteknik/VVS). I rapporten ingenjörsutbildning på mellannivå (Ds 1988:20) föreslogs att försöksverksamheten skulle utökas under /90. För högskolan i /skulle det innebära 30 nybörjarplatser med 80-poängs maskinteknik i . / samt skolförvaltningen i har i skrivelser till understrukit detta, med hänvisning till behov, tillgängliga resurser och kompetens. finns ungefär 10 000 elever i landets samtliga T4-klasser. Propositionen säger att den nya ingenjörsutbildningen skall få drygt 6 000 platser, alltså vara dimensionerad för av nuvarande T4-kapacitet. Det sammanlagda elevantalet på T3, maskinteknisk gren är i ungefär 200. Det innebär att 1993/94 - då den nya maskiningenjörslinjen skall var fullt utbyggd - skall den omfatta 120 platser. För att svara upp mot regionens behov av högskoleingenjörer samt mot gymnasieskolans nuvarande omfattande och differentierade utbud av gymnasieingenjörer, borde i startas en maskiningenjörslinje med inriktning mot maskinteknik fr.o.m. . /är också duktig inom branschen, har ett uppbyggt nätverk, har god kompetens inom flera områden (en teknisk doktor inom kraft/värme) samt har uppbyggda resurser och erfarenhet av ingenjörsutbildning (- Elkraftteknisk lokal linje, - Lokal linje för tillämpad data). Det uttalade behovet av välutbildad arbetskraft som regionens näringsliv har (och som accentuerades ytterligare genom bildandet av det multinationella ABB) fordrar en snabb och effektiv uppbyggnad av högskoleingenjörsutbildningen i . En maskiningenjörslinje bör starta . Detta är nödvändigt utifrån ovan angivna behov men också av den anledningen att det annars kan komma att bli svårt att till /94 - då reformen skall var genomförd bygga upp en så omfattande organisation som då fordras. Resurser för ändamålet bör anvisas genom omdispositioner inom den i budgeten angivna totala ramen. Hemställan Mot- 1988/89 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att - inom den i budgeten föreslagna totala kostnadsramen - 30 platser på maskiningenjörslinje med inriktning mot maskinteknik tilldelas högskolan i /fr.o.m. /90. () ()
mot · GC02A11 · 1989-04-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:A11 av m. fl. med anledning av prop. 1988/89:125 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 Regeringen aviserar i propositionen förändringar av organisationen av de regionala skyddsombuden. Dessa förändringar innebär bl.a. att de fackliga organisationerna erhåller anslag från arbetsmiljöfonden för att ordna verksamhet med regionala skyddsombud. Arbetet med att skapa bättre arbetsmiljö är viktigt. Det arbete som företagens arbetsmiljöansvariga och de fackliga skyddsombuden utför är betydelsefullt och har i hög utsträckning bidragit till att förbättra arbetsmiljön. De regionala skyddsombuden skall stödja arbetet på mindre arbetsplatser där normalt varken arbetsgivaren eller de fackliga organisationerna förmår vidmakthålla en lika ambitiös skyddsorganisation som vid större företag. I arbetet med att minska arbetsmiljöproblemen har skyddsombuden en viktig roll. Systemet med regionala skyddsombud har dock aldrig utvärderats ordentligt. Innan regler för deras tillsättande och finansiering ändras bör hela systemet med skyddsombud, inklusive de regionala skyddsombuden utvärderas. Den nu sittande arbetsmiljökommissionen bör få i uppdrag att göra en dylik översyn. Det är också angeläget att arbetsmiljöfondens uppgifter granskas. Redan i dagens läge är fondens utgifter större än dess inkomster. Det kan med regeringens förslag finnas en risk för att allt större kostnader belastar arbetsmiljöfonden. Avgifterna till fonden har i dagens läge ingen koppling till arbetsmiljöproblemen vid de enskilda företagen. Regeringens aviserade förslag till fördelning av budgetramen för regionala skyddsombud uppvisar en anmärkningsvärd fördelning mellan centralorganisationerna. Huvuddelen av verksamheten med regionala skyddsombud sker inom . Det finns anledning att framhålla att med anledning av den ökade uppmärksamhet som riktas mot s.k. psyko-sociala arbetsmiljöproblem vikten av att de övriga fackliga organisationerna inte missgynnas. Regeringens förslag innebär en risk att den nu föreslagna fördelningen skulle kunna bli permanent. Dagens system bygger på att yrkesinspektionen prövar om det är motiverat att inrätta ett regionalt skyddsombud. Denna prövning har dock till stor del varit av formell karaktär. Trots rent administrativa nackdelar som detta system medfört skulle det likväl kunna finnas vissa fördelar med en prövning från yrkesinpektionens sida vid tillsättning av regionala skyddsom 1988/89 All Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående tillsättande av regionala skyddsombud, 2. att hos regeringen begär tilläggsdirektiv till arbetsmiljökommissionen i enlighet med vad som i motionen anförs. Det är viktigt att de som får förtroendet att vara regionala skyddsombud har goda kunskaper och att de på ett effektivt sätt kan arbeta för en bättre arbetsmiljö. Den sittande arbetsmiljökommissionen bör belysa även denna aspekt. () (m) () () () ()
mot · GC02Bo12 · 1989-04-18 00:00:00 — av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:139 om Mot godtagande av byggprodukter sorn godkänts i R 19_n I propositionen föreslås att byggprodukter som godkänts i något annat nordiskt land intill utgången av 1991 skall godtas på samma sätt som liknande produkter i . Propositionen skall uppenbarligen ses som regeringens sätt att ta itu med de snabbt stigande byggkostnaderna. Den utgör förvisso ett steg i rätt riktning men det bör understrykas att den föreslagna åtgärden isolerad kommer att ha mycket liten effekt på det problem man säger sig angripa. har i en partimotion om bostadspolitiken föreslagit en rad åtgärder som skulle bidra till en lugnare kostnadsutveckling. Dit hör en rad förslag till avregleringar bl.a. avskaffande av mark- och konkurrensvillkoren samt förändringar i regelsystemet för räntebidragen. Det är uppenbart att bostadssubventionerna har bidragit till att försvaga kostnadsmedvetandet och därmed drivit på kostnadsutvecklingen. 1 den föreliggande propositionen kan vi acceptera att godtagandet av byggprodukter från andra länder nu begränsas till att gälla . vill vi betona att samordningen med EG bör drivas målmedvetet och konsekvent även inom bostadspolitiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi motsätter oss den föreslagna tidsbegränsningen till 1991. Några bärande skäl för detta förslag har inte redovisats. Vi föreslår därför att den utgår. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samordning med EG, 2. att avslår den föreslagna tidsbegränsningen till 1991. () () 1 1988/89.
mot · GC02Fi51 · 1989-04-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi51 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:121 om lag om en folk- och bostadsräkning Propositionen är en uppföljning av regeringens förslag i proposition 1988/ 89:91 om en ny folk- och bostadsräkning 1990. Enligt den i föreliggande proposition föreslagna lagtexten skall det i FoB90 samlas in uppgifter dels genom frågeblanketter till allmänheten, dels genom utnyttjande av uppgifter som finns tillgängliga i vissa register. Vi motionerade med anledning av proposition 1988/89:91 om anslag till en ny folk- och bostadsräkning 1990 mot förslaget. Skälen för vår ståndpunkt utvecklas i den motionen. Eftersom vi inte anser att FoB90 bör genomföras, blir konsekvensen därmed att det inte heller behövs någon särskild lag. Med anledning av det anförda hemställs att avslår proposition 1988/89:121. fp) fp)
mot · GC02Fi53 · 1989-04-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi53 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:121 om lag om en folk- och bostadsräkning I anledning av regeringens proposition 1988/89:91 om medel för en folkoch bostadsräkning , m.m. väckte motionen 1988/89:Fi39. I motionen krävde vi bl.a. att avvisar förslagen att i folk- och bostadsräkningen insamla uppgifter om arbetad tid och utbildning. Vi krävde också att informationen till de intervjuade beträffande vilka befintliga register som skall användas skulle förbättras. Beträffande frågorna om säkerhet, sekretess och integritet anförde vi, i enlighet med förslag, att det samlade bör avidentifieras, att källregistren bör bevaras i identifierbart skick och arkiveras hos samt att frågan slutligt bör lösas i samband med fastställande av den särkilda FoBlagen för FoB 90. Slutligen anförde vi i den ovan nämnda motionen att beträffande framtida folk- och bostadsräkningar tillgängliga registeruppgifter bör utnyttjas för sammanställning av statistik. Beträffande frågorna om avidentifiering samt tidsintervall mellan framtida folk- och bostadsräkningar anförde föredragande statsrådet i proposition 1988/89:91 att dessa frågor bör övervägas ytterligare. En lag om FoB 90 skulle föreläggas . I den nu föreliggande propositionen upprepar föredragande statsråd att frågan om avidentifiering bör övervägas ytterligare. anser att frågan kan avgöras utan dröjsmål. Säkerhets-, integritets- och sekretessfrågorna är av avgörande betydelse för att ge en samlad bild av folk- och bostadsräkningen 1990. bör därför nu besluta om avidentifiering och arkivering av uppgifter förekommande i FoB 90. Beslutet skall enligt vår uppfattning innebära att det samlade avidentifieras, att källregistren bevaras i identifierbart skick samt att källregistren arkiveras hos . Vi förutsätter att berört utskott utformar lagtext i enlighet med det anförda. Frågan om periodiciteten med vilken folk- och bostadsräkningarna skall utföras berörs inte i propositionen. Registerbaserade uppgifter kan i högre grad användas i folk- och bostadsräkningarna. Detta innebär att enkätundersökningar inte behöver användas lika frekvent som . Internationella rekommendationer anger tioårsintervall som lämpliga för folk- och bostadsräkningar. anser att en övergång till tioårsintervall för folk- och bostadsräkningarna bör genomföras med utgångspunkt i FoB 90. Detta bör ges regeringen till känna. Med anledning av det anförda hemställs 1. att beslutar om avidentifiering och arkivering av FoB90 i enlighet med det anförda, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidsintervall mellan framtida folk- och bostadsräkningar. () () () () () () () () () Mot.1988/89 Fi 53
mot · GC02Fi58 · 1989-04-21 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi58 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:142 om fortsatt valutareglering, m.m. I sin proposition föreslår regeringen att valutaregleringen skall förlängas till att gälla till . Dessutom föreslås kompletteringar i taxeringslagen eftersom en stor del av valutaregleringen kan komma att slopas. Valutaregleringen och svenskt självbestämmande de gröna ser med oro på avvecklingen av valutaregleringen. Att ett land skall kunna föra en oberoende och självständig ekonomisk politik anser vi vara en viktig grundläggande princip. Att därtill regeringen nu vill verkställa avregleringen under tidspress ger anledning till ytterligare oro. En avveckling kan få stora verkningar och den måste enligt de gröna föregås av mer omfattande och allsidiga utredningar. Bl.a. behöver de stabiliseringspolitiska effekterna studeras närmare liksom behovet av valutareglerande instrument då kraftiga åtgärder behövs för att klara av miljöhänsynen. Skulle, trots ovanstående förhållanden, besluta att skall avhända sig kontrollen över valutamarknaden, är det viktigt att skattemyndigheterna ändå får kontrollmöjligheter. De i propositionen föreslagna reglerna för uppgiftslämning är ett minimum. Vi anser att det måste utredas om dessa är tillräckliga. Det förslag som presenterats har remissbehandlats av ett litet antal organisationer inom i huvudsak bankvärlden. Det är en orimlighet att så här viktiga frågor skall snabbehandlas och inte ges en bredare remissbehandling. En förhastad övergång till en helt fri valutamarknad skulle inte endast betyda minskat svenskt inflytande över ekonomi, det skulle också kunna innebära en väsentlig förlust av skattemedel genom att skatteflykt underlättas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1988/89:142 i vad gäller fortsatt liberalisering av valutaregleringen, 2. att begär att regeringen, med beaktande av vad som Mot. anförs i motionen, ytterligare utreder frågan om valutaregleringens Fi58 3. att som sin mening ger regeringen till känna att, om yrkande 1 avslås, skattemyndighetens möjlighet till kontroll utreds fylligare än vad som skett. () ()
mot · GC02Fö20 · 1989-04-10 00:00:00 — av och (båda mp) med anledning av prop. 1988/89:125 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 Regeringen hemställer under rubriken . Anskaffning av transportflygplan. Nytt anslag: reservationsanslag att skall anvisa för ett transportflygplan. Detta plan skall som framgår av propositionen omvandlas vid speciella transporter för kungahus, och regeringen m fl och ersätta eller komplettera det flygplan av typ Fairchild som anskaffades 1986. Det anförs att befintligt plan är litet, trångt och saknar ändamålsenlig sambands- och säkerhetsutrustning och har begränsad räckvidd. Vidare sägs att särskild hänsyn måste tas till att flygplanet kan komma att användas utomlands och därför bör ha ett utförande som gör det representativt. Vi kan instämma i att säkerhetsproblemen är stora vid de flygningar som planet är tänkt för. Frågan är dock om de minskar genom att inköpa ett särskilt flygplan. Ett stort flygplan med många högt uppsatta passagerare blir ett än mer frestande mål för hot och sabotage. bör vidare vara ett föregångsland när det gäller att värna livsmiljön. Flygtrafiken utgör en stor belastning genom den stora bränsleförbrukning per personkilometer, bullret, bränsledumpning, läckage av glykol och urea från flygplatser osv. Med tanke på detta bör representationsresor för i första hand företagas per båt eller järnväg. Naturligtvis fordras som det nu ser ut även en hel del flygresor. Dessa bör då hellre göras i mindre sällskap i reguljära eller chartrade trafikflygplan. Enligt vår mening bör ha i uppdrag att tillhandahålla två tre välutrustade och komfortabla särskilda vagnar för kungahuset, regering och riksdag, att användas vid representationsresor inom . För sjöresor bör som något av flottans fartyg kunna brukas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att avslår framställningen i proposition 1988/89:125 om ett reservationsanslag på i tilläggsbudget II för anskaffning av transportflygplan. () () 1 1 1988/89.
mot · GC02Fö21 · 1989-04-18 00:00:00 — av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:115 om försäljning av statens aktier i de gröna delar regeringens uppfattning att staten inte har någon anledning att äga ett aktiebolag som arbetar på en marknad som utmärks av tillfredsställande konkurrens och där inga specifika statsintressen föreligger. Emellertid är det enligt viktigt att en statlig försäljning av aktier i ett statligt bolag inriktas på ökad ekonomisk demokrati och ökat engagemang av de anställda i sitt företag. Aktierna bör därför erbjudas de anställda i företaget, varvid samma antal aktier erbjuds till varje anställd. Erbjudandet bör förknippas med förmånliga lån samt med hembudsskyldighet för dem som önskar sälja eller som lämnar företaget. Målsättningen skall vara att de anställda även på lång sikt skall vara den viktigaste delägaren i företaget. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att godkänner regeringens förslag till försäljning av aktierna i under förutsättning att de erbjuds till de anställda i huvudsak enligt de principer som anförs i motionen. () () 1 1988/89.
mot · GC02Jo31 · 1989-04-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo31 av Bo Finnkvist (s) med anledning av prop. 1988/89:116 om vissa dammsäkerhets- och vattenkraftsfrågor, m.m. Utbyggnadsläget beträffande plan för vattenkraftutbyggnad redovisas i regeringens proposition 1988/89:116. Viktiga utgångspunkter för propositionen är de bedömningar som gjorts i den fysiska riksplaneringen och som kommit till uttryck i naturresurslagen. 1 propositionen framhålls även att planen bör utformas så att största möjliga hänsyn tas till miljöaspekterna (s.23). Det är naturligtvis bra om utbyggnadsprojekt kan förbättras ur energisynpunkt utan avkall på miljöaspekterna. När behandlade regeringens förslag till ny vattenlag, (1983:291) förutsatte att älvar och älvsträckor, som enligt statsmakternas beslut inom den fysiska riksplaneringen undantagits från vattenkraftutbyggnad, inte skulle komma till ny prövning. Att så inte alltid blivit fallet framgår av tabell 1, bilaga 1.3, s. 112 i propositionen, enligt vilken regeringen avslagit ett antal projekt som berör skyddade älvar. undantog 1977 älvsträckan mellan och i från vattenkraftutbyggnad genom beslut i den fysiska riksplaneringen. Älvsträckan ingår numera bland de älvsträckor som avses i 3 kap 6 § naturresurslagen. I vattenkraftplanen medtogs tillbygnad om ett projekt beläget strax nedströms den skyddade älvsträckan. Omarbetningen av projektet har lett fram till ett helt nytt projekt, som enbart har namnet gemensamt med det gamla. Den föreslagna dämningen innebär att flera mil av den i naturresurslagen berörda älvsträckan uppströms skulle dämmas in och kraftigt korttidsregleras (I m). Markskadorna skulle bli omfattande och förstöra av mest kända meanderlopp i . Projektets omfattning och skadegörelse är långt större än vad som kan rymmas inom NRL-bestämmelsen om endast obetydlig miljöpåverkan. Ansökan om dämning har skapat oro och lett till en stark opinion mot projektet från den berörda befolkningen längs . i och har avstyrkt projektet med hänvisning till bl.a. naturresurslagen. kommun har i ett yttrande till regeringen funnit företaget otillåtet enligt vattenlagen eftersom hinder mot vattenföretag som strider mot allmänna planeringssynpunkter är absoluta. Det är väsentligt att vattenkraftsplan genomförs med beak I * * 1988/89. 3 sami Nr Jo29-41 tande av bl.a. de hindersom den fysiska riksplaneringen och natur- Mot. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den föreslagna dämningen vid i . Bo Finnkvist (s)
mot · GC02Jo32 · 1989-04-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo32 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:116 om vissa dammsäkerhets- och vattenkraftsfrågor, m.m. I prop 1988/89:116 om bl.a. vissa vattenkraftsfrågor redovisas regeringens syn på förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av små vattenkraftverk. Vidare redovisas läget beträffande planen för vattenkraftsutbyggnaden. Från sida har vi i annat sammanhang presenterat vår plan för förnyelse av energisystemet och därvid även redovisat partiets inställning till vattenkraften. Vi konstaterade därvid att basen i det framtida elproduktionssystemet kommer att utgöras av befintlig vattenkraft. bedöms att den genomsnittliga vattenkraftsproducerade elproduktionen är ca . har den faktiska produktionen varit över . Föredraganden konstaterar att det inte finns något behov av att överväga en förändring av den plan för vattenkraftsutbyggnaden som tidigare lagts fast. Vi vill med anledning härav från sida erinra om att vi i samband med att denna plan (prop 1983/84:160) förelädes för framhöll vikten av att optimalt utnyttja möjligheterna till effektiviseringar och upprustning av befintliga vattenkraftverk för att öka produktionskapaciteten. Med vissa begränsningar godtog vi i övrigt de projekt som vattenkraftsberedningen angav som prövbara för utbyggnad. Sammantaget bedömde vi att behovet för att nå uppsatta mål innebar ett ökat tillskott av vattenkraftsproducerad el om jämfört med regeringens förslag på (mot 1983/84:2825). Vi kvarstår vid denna uppfattning. Förstärkt skydd för vissa älvar och älvsträckor Vi kvarstår vid vår i annat sammanhang redovisade uppfattning att förbudet mot att bygga ut de fyra stora älvarna måste ligga fast. Vi anser vidare att vissa älvsträckor ej bör vara prövbara för utbyggnad och att naturresurslagen ändras i enlighet härmed. De älvsträckor som avses är Amerån, Edänge, och Hårkan. Stödet till utbyggnad av små vattenkraftverk har på regeringens initiativ upphört. Vi har från i annat sammanhang lagt förslag om inrättande av en energins utvecklingsfond. Fonden skall finansieras genom Mot. en avgift på /kWh, uttagen på all producerad el. Stödet från fonden Jo32 skall ges som bidrag och kan bl.a. avse investeringar i små vattenkraftverk. Vi anser vidare att de första 500 000 kWh el som produceras i vattenkraftverk med en effekt understigande 1 skall skattebefrias. Detta skulle ge en avsevärd stimulans för investeringar i små vattenkraftverk. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om planen för den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden, 2. att beslutar att skattefrihet för el producerad i små vattenkraftverk med en effekt understigande 1 medges i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () ()