mot · GC02A456 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:456 av och (båda m) Arbetsmarknaden i Ljusning på arbetsmarknaden - men moln vid horisonten har varit ett län med stora arbetslöshetsproblem och har näst haft den största arbetslösheten i landet. Främst p.g.a. de senaste årens konjunkturuppgång har arbetslösheten i länet minskat och ligger nu på fjärde plats i arbetslöshetsligan öppet arbetslösa. 1983 nådde bottenrekordet med 10 500 arbetslösa, medan siffran för dec. 1988 var ca 4000 arbetslösa. Vi gläder oss naturligtvis åt att situationen ljusnat på den värmländska arbetsmarknaden men ser också en del befintliga problem och kommande orosmoln. Vi konstaterar bl.a. att minskningen av arbetslösheten är betydligt lägre i skogslänen än i övriga delar av landet. Trots förbättrade arbetslöshetssiffror har fortfarande kommuner med mycket hög arbetslöshet. , och hör till de 20 kommuner som har den största andelen arbetslösa i landet. Ett problem är att deltidsarbetslösheten ligger mycket högt i . Inom sjukvården är den t.ex. näst högst i hela landet. Man måste fråga sig, varför lyckats sämre i detta avseende än andra län, då efterfrågan på personal för vård och omsorg är stor i hela länet. Bristen på arbetskraft inom vissa sektorer, t.ex. verkstadsindustrin, järn-, stål- och sågverk och livsmedelsindustrin är ett problem. Den ökade sjukfrånvaron är ett annat problem. Ännu ett är att viss arbetslöshet har dolts genom ett stort antal förtidspensioneringar. Situationen på arbetsmarknaden är - trots högkonjunkturen - besvärlig för vissa grupper, t.ex. ungdomar, kvinnor i glesbygd, handikappade och flyktingar. Befolkningssituationen i länet bedöms vara tämligen stabil med ca 280 000 invånare. Länet har haft ett inflyttningsöverskott på ca 1700 personer . Av dessa kom 1 350 personer från utlandet. Vissa kommuner har minskat i folkmängd: , , och . Åldersstrukturen i är oroande. Flera kommuner har invånare som är : , , och . Samma kommuner visar också stora arbetslöshetssiffror. Antalet 16-åringar minskar med ca 800 , medan antalet 80-åringar och äldre ökar med ca 2500 personer. Den värmländska industrin har gått ganska bra och har haft ungefär samma lönsamhet som i landet i övrigt. är fortfarande Mot. beroende av sina basindustrier och det finns stor risk att länet kan drabbas av A456 ytterligare rationaliseringar och därav följande arbetslöshet. Även om situationen är ganska ljus för värmländskt näringsliv och värmländsk arbetsmarknad just nu måste vi räkna med en begynnande konjunkturnedgång . Vi vet då av erfarenhet att vårt län snabbt kommer att drabbas därav. En viktig faktor för vår industri är hur energipolitiken utvecklas. Inte minst vår pappers- och massaindustri är beroende av god tillgång till billig energi. En för tidig kärnkraftsavveckling skulle vara något av ett dråpslag för den värmländska industrin med stor arbetslöshet som följd. Detta bör ges regeringen till känna. Viktiga faktorer för en bra framtid för Vägar och kommunikationer I en gemensam borgerlig motion (c+m+fp) framhåller vi vägnätets betydelse som en viktig del av länets infrastruktur. Vi betonar nödvändigheten av att framlagda flerårsplaner för vägbyggandet kan genomföras. Dessa planer innefattar bl.a. väg 62 genom samt vissa delar av väg 61,63,172,177,234 och 242. har framställan skett om medel till byggande av tre etapper på mellan länsgränsen och . Andra projekt som rör E18 är också viktiga, nämligen E18 genom samt sträckan Hån - . Dessutom behöver svaga, äldre broar förstärkas och byggas om. Vi anser också att vältrafikerade grusvägar behöver beläggas . Vi anser att en väsentlig höjning bör ske av anslagen till förbättrade vägar i , då en förbättrad infrastruktur är en av de viktigaste regionalpolitiska åtgärderna i vårt län. Detta bör ges regeringen till känna. När det gäller järnvägstrafiken anser vi att planerna för och också måste omfatta bättre kommunikationer - bl.a. med snabbtåg - på bandelen Örebro-Karlstad-Charlottenberg. Tågtrafiken mellan och måste bibehållas och utvecklas. Tågtrafiken - - måste förbättras vad gäller turtäthet och service. En ny flygplats är av utomordentlig betydelse inte minst för länets näringsliv. F.n. avvaktas utredningen av miljökonsekvenserna av en ev. flygplats i , som av bedömts vara lämplig förläggning av en ny länsflygplats. Med tanke på att den nuvarande flygplatsen förklarats olämplig av miljöskäl anser vi det vara en primär skyldighet för staten att svara för nödvändiga investeringar i en ny flygplats. I en motion till föregående påtalade vi den stora roll som sjötransporten på spelar, inte minst för skogsindustrin. Vi uttryckte då vår oro över att ev. skulle frakta sitt gods med bil direkt till västerhavet. Vi kan nu dessbättre konstatera att godstransporterna 9 på kommer att fortsätta. Vi anser att det bör råda konkurrensneutralitet mellan olika trafikslag och Mot. 1988/89 vi framförde därför i vår tidigare motion att ett sjötransportstöd borde A456 införas. Detta är motiverat även med hänsyn till att sjötransporter är miljövänliga. Vi kan nu konstatera att den regionalpolitiska utredningen ska utreda denna fråga. Vi vidhåller vår uppfattning i denna fråga, vilket vi anser bör ges regeringen till känna. Det värmländska näringslivet har präglats av de stora bruken (järn-stål, papper-massa), som genomgått stora strukturomvandlingar. Efter en mycket prövosam tid har de stora företagen nu konsoliderats men nya rationaliseringar kan inträffa. Trots att vissa delar av länet präglas av de stora bruken kan vi konstatera att av dem som arbetar inom företag (utöver jordbruket) är anställda i småföretag med mindre än 200 anställda. Siffran för riket är . Det är positivt att en ny företagaranda tycks ha växt fram och att elektronik- och dataindustrin skapat många arbetstillfällen, t.o.m. på småorter i glesbygd. Bland företag, som har tillkommit eller utvecklats väl bl.a. p.g.a. datautvecklingen-finner vi t.ex. Programatic i , Nords och Calamo i , TVAB i och , i , Elektromekan i , i , Tepro i , i , Tooling och i . En positiv utveckling har också kunnat noteras vid bl.a. verkstadsföretagen Perfecta i Jössefors och Säffleverken. AB i är exempel på en lyckad ersättningsindustri där den tidigare basnäringen försvann. Omstruktureringen av KMW i till Valmet KMW och KAMFAB har visat att en större marknad än den tidigare ofta är nödvändig. Hur skall framtiden mötas? För att en positiv utveckling av det värmländska näringslivet skall kunna ske är det nödvändigt att företagens kostnader hålls nere. Viktigast är en sänkning av skattetrycket men även att arbetsgivaravgifterna hålls på en så låg nivå som möjligt. Många värmländska företag har tyvärr en tråkig erfarenhet av att välutbildad och eftersökt arbetskraft inte flyttar till länet p.g.a. den höga kommunal- och landstingsskatten, som gör att nettoinkomsten blir lägre än i t.ex. . Sänkta skatter är långt viktigare än konstlade åtgärder för att locka företag till . Nödvändigheten av ett sänkt skattetryck bör ges regeringen till känna. Företagen är mycket beroende av fasta spelregler och minskad offentlig reglering. För företag inom stödområdena har moderata samlingspartiet föreslagit en sänkning av arbetsgivaravgifterna. För del betyder detta att arbetsgivaravgiften i (stödområde B) bör sänkas med 3 Mot. Detta bör ges regeringen till känna. har i sin länsrapport tecknat en ganska ljus bild av det värmländska näringslivets framtid. Om näringslivet skall utvecklas så positivt, som vi alla önskar, krävs emellertid en ny inriktning av näringspolitiken. Det är viktigt att näringspolitiken främjar småföretagande och entreprenörskap. För en positiv utveckling av tjänstesektorn, som bedöms vara den mest utvecklingsbara, krävs att de kommunala monopolen upphör och att det t.ex. blir möjligt att driva egen verksamhet även inom barnomsorg, vård och äldreomsorg. Detta skulle gagna glesbygdskommunerna, som t.ex. tvingas betala höga sociala avgifter för barnomsorg till storstadsområdena! Det är också en viktig jämställdhetsfråga för kvinnorna i vården att slippa det näringsförbud som råder . Nödvändigheten att avskaffa kommunala monopol för att främja landsbygdens utveckling bör ges regeringen till känna. Vi har i en särskild motion om småföretagen föreslagit en rad åtgärder som skulle underlätta småföretagande, t.ex. sänkta skatter och borttagande av skatt på arbetande kapital. Vi anser att arbetsmarknadsutbildningen är det viktigaste arbetsmarknadspolitiska instrumentet vid sidan om arbetsförmedlingen. Utbildning, som gör den enskilde arbetstagaren bättre på arbetsmarknaden, är att föredra framför t.ex. beredskapsarbeten. Sådana är dock i viss utsträckning nödvändiga i ett län med arbetsmarknadsstruktur. De s.k. trygghetslagarna är bra för dem som redan har ett arbete. För nytillträdande på arbetsmarknaden kan de emellertid vara ett hinder. Ungdomar, handikappade och flyktingar skulle ha större chans att få ett arbete om det fanns en generell rätt till provanställning. Vi anser att en översyn bör göras av trygghetslagarna men hänvisar i denna fråga till en moderat kommittémotion. När det gäller arbetshandikappade anser vi att fler borde få plats i det reguljära arbetslivet och att resurser i första hand bör komma de svårast handikappade till del. Moderata samlingspariet har bl.a. i en kommittémotion föreslagit ett flexibelt lönebidragssystem, som är knutet till individen och inte till arbetsplatsen. AMS synes dela vår uppfattning, men regeringen har ännu inte sträckt sig längre än till viss verksamhet i ett par län. Vi anser att det moderata förslaget till utformning av lönebidraget bör införas i hela landet. Detta bör ges regeringen till känna. Vad beträffar ungdomarnas yrkesutbildning anser vi att den praktiska yrkesutbildningen i större utsträckning bör förläggas direkt ute i arbetslivet genom s.k. lärlingsutbildning. Utbildningen bör ske i samarbete mellan arbetsplats och skola. Elverna bör genom en lärlingsanställning vara fast knutna till en arbetsplats, där de får sin praktiska handledning, medan skolan svarar för den teoretiska undervisningen. I denna fråga hänvisar vi till en moderat kommittémotion. När det gäller gymnasieutbildningen har vi i en kommittémotion tagit klar Mot. 1988/89 ställning för en treårig vårdutbildning. F.ö. pågår ett s. k. fullskaleförsök med A456 treårig gymnasieutbildning i , vilket skall utvärderas. Det finns tillväxtkraft i de värmländska bygderna förutsatt att näringspolitiken utformas på ett sådant sätt att den stimulerar till företagande. Investeringstakten har varit ganska hög i företagen men nyföretagandet är däremot inte särskilt stort. Vad gäller de särskilda statliga medel, som ställs till länets förfogande, är det positivt att dessa numera får användas ganska fritt. Det behövs emellertid en höjning av länsanslagen. Vi ifrågasätter också om inte medlen kunde få användas ännu friare än , t.ex. till förbättringar av infrastrukturen, om detta är uppfattning. Nödvändigheten av en höjning av länsanslagen och möjligheten till en friare användning av dessa bör som vår mening ges regeringen till känna. bedriver en rad utvecklingsprojekt tillsammans med kommuner och myndigheter, och på detta sätt kan den enskildes och kommunernas intressen tillvaratas på ett positivt sätt. som syftar till att öka tillämpningen av elektronik och data i och som startades av Handelskammaren och Utvecklingsfonden har gett många positiva effekter. En rad projekt för att utveckla vattenbruket förekommer. Vi anser att denna verksamhet i och för sig är positiv, men här bör bättre marknadsundersökningar göras innan ytterligare satsningar sker. Projektet i samarbete mellan samtliga kommuner runt pågår. I denna fråga hänvisas till särskild motion. Det s.k. glesbygdsstödet har visat sig vara en flexibel stödform, som syftar till att främja sysselsättning och upprätthålla en god servicenivå på landsbygden. Det är t.ex. viktigt att lanthandlarna på detta sätt kan fortsätta sin verksamhet som pensionärer kan få sina varor hemsända och affären kan vara ett serviceorgan, t.ex. för och Systembolaget. Olika glesbygdsprojekt har bedrivits med framgång i länet i bl.a. , En del aktiviteter har pågått under den s.k. Hela ska levakampanjen, dör Ekshäradsbygden var särskilt aktiv. Det är viktigt att människor i glesbygd skall kunna ha kombinationssysselsättningar, t.ex. jord- och skogsbruk samt slöjd och konsthantverk. Sådan verksamhet bör på allt sätt uppmuntras. Ytterst är den värmländska landsbygdens överlevnad beroende av de många människornas idéer och engagemang. Det är viktigt att politiken generellt utformas så att den stimulerar och inte drabbar glesbygdsbefolkningen. Glesbygdsstödet kan vara en positiv stimulans i många fall. Högskolan - en viktig faktor för länets utveckling Alla erfarenhet visar att en väl fungerande högskola är en stor tillgång för ett län när det gäller att rekrytera och behålla välutbildad arbetskraft. Med sina 4000 elever och utbildning i bl.a. teknik, ekonomi, humaniora samt lärarutbildning är högskolan den utan tvekan viktigaste regionalpolitiska satsningen i vårt län. Högskolan har ett mycket nära samarbete med länets näringsliv. Det s.k. Hjärnbruket vid högskolan ger god möjlighet att utveckla den kreativa miljön. I en särskild motion har vi utvecklat de faktorer som vi anser vara viktigast för högskolans närmaste framtid, varför vi här endast vill framhålla högskolans stora betydelse för länet och vikten av att den får utvecklas på ett positivt sätt. Kultur - en förutsättning för kreativ miljö I en alltmer teknikorienterad tillvaro framstår kulturell mångfald och variation i kulurutbudet som viktigare . med sin gamla tradition som kulturlandskap, sina invånare med stort kulturellt intresse och sina många aktivt arbetande kulturpersonligheter borde ha alla möjligheter att erbjuda ett rikt kulturliv för sina invånare - och har det också. Detta är en förutsättning för att kunna rekrytera och behålla dugligt och välutbildat folk inom alla sektorer av samhället. Inte minst inom kulturlivet framstår det klart vad enskilda personers initiativkraft och engagemang betyder för en positiv utveckling. Som exempel kan nämnas det pågående i och arbetet för ett internationellt musikcentrum i . av har flera framstående författare, sångare, konstnärer och andra kulturarbetare. Den främsta finansieringskällan för kulturlivet bör vara vad den enskilda människan - utifrån sina behov - betalar, men självklart är ett visst stöd från stat och kommun nödvändigt om alla skall kunna nås av kulturutbudet. Vi anser att vårt län bör ha ett kulturhus i och för att förverkliga detta bör alla möjligheter till sponsoring undersökas. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna att väganslagen till länet bör höjas som en viktig regionalpolitisk åtgärd,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att ett sjötransportstöd bör införas för att bevara konkurrenskraften för den miljövänliga Vänersjöfarten,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att en god tillgång till billig energi är av avgörande betydelse för den framtida utvecklingen av värmländskt näringsliv och värmländsk arbetsmarknad,2] [att som sin mening ger regeringen till känna att en Mot. sänkning av skattetrycket är nödvändigt för en positiv näringslivsut- A456 veckling och för att yrkeskunnigt folk ska kunna rekryteras till och behållas i länet,3] 1. att som sin mening ger regeringen till känna att arbetsgivaravgiften bör sänkas i stödområde B (), [att som sin mening ger regeringen till känna att avskaffandet av kommunala monopol, t.ex. inom vårdsektorn, är nödvändigt för en positiv utveckling av den värmländska tjänstesektorn,4] 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett flexibelt lönebidrag kopplat till den enskilda individen och inte till arbetsplatsen bör införas för att i ökad utsträckning erbjuda arbetshandikappade arbete i det reguljära arbetslivet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att länsanslagen bör höjas och att de bör kunna användas friare än f.n. () () ' 1988/89:T239 2 1988/89 :N455 3 1988/89:Sk412 4 1988/89:Fi512 14