mot · GC02Jo258 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo258 Stöd till biodynamisk odling Stöd till alternativa odlingsformer har debatten allt mer tydligt visat vilka brister och nackdelar som den moderna stordriftsproduktionen av våra livsmedel för med sig. Jordens naturliga resurser utarmas, en mängd gifter och konstgödsel sprids i vår miljö och inom animalieproduktionen förekommer en behandling av djuren som de flesta människor tar avstånd ifrån. Konsumenterna ställer krav på livsmedel med kvalitet och vill inte ha en mängd kemiska tillsatser vare sig vid odling eller vid förädling och de tar bestämt avstånd från kött som är fyllt med hormoner eller antibiotika. I finns det gedigna kunskaper om och omfattande erfarenheter av den biodynamiska odlingen. Den har länge fört en ojämn kamp mot ekonomiska bekymmer och oförstående. Samhällets attityder är dock nu på väg att svänga mot en mer generös och positiv inställning till den biodynamiska odlingen och det är hög tid att ge den en del av de gemensamma resurserna som finns på området när det gäller rådgivning och utbildning. Vad får jordbruket ut av konstgödseln? Den växtnäring som tillförs åkrar är större än utbytet i form av livsmedel. 1980 tillfördes fyra gånger så mycket kväve och fosfor som vi fick ut i form av vegetabiliska och animaliska livsmedel, dvs grönsaker, säd, kött, mjölk, ägg osv. För kalium var tillförseln till och med åtta gånger högre. Situationen har i stort sett inte förändrats . Det är kväve (N), fosfor (P), och kalium (K) som är de alldeles dominerande inslagen i all konstgödsel. Skillnaden mellan tillförsel och utbyte är en ren förlust, till och med ren belastning på miljön. Vi känner följderna - förstörda brunnar, döende hav, algblomning osv. 1 1988/89.3 sami. VÄXTNÄRINGSÄMNEN 1 TILLFÖRD HANDELSGÖDSEL RESP I BORTFÖRDA LIVSMEDELSPRODUKTER r 1 . ~ 77^åw«ÖK-ri* ~ Kg per hektar och &r TILLFÖRDA handelsgödselmedel till jordbruket .K' ' ^-P' I 1 I 1 I ' | 1 I 1 I 1 I ' T ~r7 BORTFÖRDA livsmedelsprodukter från jordbruket ////. ////, N K P ! Ar 1948 52 56 60 64 68 72 76 1988/89 Jo258 Diagrammet visar hur mycket kväve, fosfor och kalium som tillförts jordbruket , samt hur mycket av dessa ämnen som bortförs i form av livsmedelsprodukter från jordbruket. Dagens jordbruk i karaktäriseras bl a av följande faktorer: - Giftanvändningen ökar stadigt. Ensidig spannmålsodling i slättbygderna kräver mer och mer kemisk bekämpning av ogräs, sjukdomar och skadedjur. Trots tidigare försäkringar om motsatsen finner vi numera rester av bekämpningsgifter i våra sjöar och vattendrag och även i våra livsmedel. - av all spannmål (som framställts med hjälp av konstgödsel) går till utfodring av djur i stora "köttfabriker". av den växtnäring som tillförs med foder anhopas i form av gödsel och urin som till största delen går ut i miljön. av det kväve som tillförs svenskt jordbruk förloras till omgivningen med övergödning av hav, sjöar och nitrathaltigt vatten i brunnar mm som följd. - Sårbarheten har ökat. Svensk livsmedelsproduktion har blivit beroende av importerad växtnäring, av handelsgödselkväve baserat på olja och av bekämpningsmedel framställda av internationella kemiföretag. Insatsen av hjälpenergi är större än energivärdet i livsmedlen. - En tredjedel av åkermarken riskerar att bli planterad med skog för att motverka överskottsproduktionen. Både åkrar och bönder försvinner, odlingslandskapet hotas som den jord som blir kvar odlas lika intensivt som . - Livsmedlens kvalitet har försämrats. Allt fler konsumenter är beredda att betala ett merpris för varor framställda på alternativt vis. Även närhet till odlare eller uppfödare, dvs färska produkter, ingår i ett framväxande, nytt kvalitetsbegrepp. - Alternativ som biodynamisk odling är en vidareutveckling av grundläggande biologiska principer. Att det verkligen går att odla alternativt visar den kraftigt ökande arealen, . Figuren nedan visar schematiskt bilden av en biodynamisk gård. Djurhållningen är något lägre än genomsnittet i svenskt jordbruk. Där det konventionella jordbruket i genomsnitt får ut kväve per hektar i det producerade livsmedlet, får Skilleby ut . Men - för att åstadkomma dessa två extra kilo tillför konventionella jordbruk kväve till varje hektar åker! 3 Höstsäd/lil 4 Havre/Höstsäd 5 Träda/Grönf S . Höstsäd 7 Vårsäd med ins (Kulturbete utanför växtföljden) - - Gjrövfoder | | , I ' ».U, Is 1.1 Djurhållning 17 mjölkkor .1 rekrytering 22 nötkreatursenheter (0,52 Ne/ha) K vävebaTans In X inköpt] .kväve "Ut -Kväve ut med livsm.' Kg N/ha o år ... Svenskt Skilleby.^,j - jordbr' Biodyn 1* 1988/89.3 sami. 1988/89 Jo258 I ett biologiskt jordbruk kan kväveförsörjningen med baljväxternas hjälp baseras på den flödande solenergin. Vid sjuåriga försök har agr. funnit att det i förstaårsvallarna med kraftigt inslag av klöver på Skilleby skett en genomsnittlig kvävefixering av per hektar. - En konventionell gräsvall behöver ungefär den mängden konstgödsel för att komma upp i samma skörd. Vallgrödor och fodersäd odlas på två tredjedelar av arealen på Skilleby. Så är det också i det konventionella jordbruket, men på den rena spannmålsgården säljs detta bort medan marken riskerar att utarmas om inte tillförsel av näringsämnen sker utifrån. Om vi genom rätta brukningsåtgärder, odling av baljväxter och rätt behandlad gödsel ger jorden vad den behöver, då kan den i sin tur ge människan vad hon behöver, säd till vårt dagliga bröd. Och detta utan att hon behöver våldföra sig på naturen genom spridning av giftiga substanser och utan att förbruka ändliga lagerresurser av mineraler och hjälpenergi. Vad som behöver åtgärdas är dels stöd åt de ideella organisationer på vars forsknings- och utbildningsarbete den nu påbörjade statliga rådgivningen helt och hållet baseras och dels ett omläggningsstöd, t ex i form av arealstöd, för övergång till biodynamisk odling som är avpassat efter de olika jorbrukstypernas behov. Det är mycket svårare och dyrare att ställa om ett jordbruk baserat på massproduktion av höns och svin, än ett som redan blandar djurhållning och jordbruk i mer balanserade doser. Möjligheten att bedriva fri forskning om alternativt jordbruk är avgörande för odlingens framtid. är nästan all lantbruksforskning centraliserad till . I verkligheten är det dock utanför denna institution, främst vid Nordisk Forskningsring för Biodynamisk odling i , som kunskaperna om ett jordbruk utan kemiska insatser tagits fram och prövats. Motståndet från etablerade forskare är fortfarande stort och även projekt av hög angelägenhetsgrad har mött detta motstånd inom både statens och skogs- och jordbrukets forskningsråd. Det behövs alltså att Forskningsringen, som arbetat och tagit fram det mesta material som finns i om odling utan kemikalier och där flera yngre forskare numera arbetar, inte bara får pengar till enskilda projekt utan också får resurser att själva planera. Impulserna därifrån kommer givetvis den etablerade forskningen till godo. Detta bör ske genom omprioritering av befintliga anslag. Vad som bl.a. behöver ytterligare penetreras är de problem som uppkommer när vanligt jordbruk skall läggas om till biodynamiskt och vidare de mätbara kvalitativa produktförbättringar i biodynamiskt jordbruk jämfört med konventionella produkter. Det senare bör gälla såväl djur- som växtprodukter. Projekt av denna typ finns påbörjade men har alltid svårt att hävda sig i konkurrensen med konventionella forskningsprojekt. bör ange att den numera av statsmaktern önskade omställning 1988/89 Jo258 en till ett mera giftfritt jordbruk måste åtföljas av större generositet och stöd Mot. åt sådana forskningsprojekt som kan ge underlag och att dessa åtgärder blir Jo258 Utbildning i biodynamisk odling bedrivs vid utanför . Den biodynamiska linjen är tvåårig. Utbildningsgården har kapacitet att ta emot 28 studenter i internatform och omfattar åker, betesmark och skog. I odlas ca biodynamiskt. Denna odlingsareal är fördelad på flera självständiga lantbruk och handelsträdgårdar, vilket ger goda möjligheter till praktikplatser och demonstrationsgårdar i omedelbar närhet till skolan. Lärarkollegiet vid Skillebyholm representerar till stor del den samlade sakkunskapen inom området alternativa odlingsformer i . Det är således mer än kvalificerat att möta den ökade efterfrågan på utbildning. De elever som följer utbildningen vid Skillebyholm åtnjuter inte statliga studiemedel utan måste själva betala sina skolavgifter och sitt uppehälle. För dem är det heller inte möjligt att skaffa sig inkomster genom feriearbete. Utbildningen följer nämligen hela årets växtperiod. Det är således rimligt att utbildningen berättigar eleverna till statliga studiemedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rådgivning om alternativa odlingsformer under Biodynamiska föreningens ansvar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omprioritering av forskningsresurser så att behoven vid Nordisk Forskningsring för Biodynamisk odling kan tillgodoses, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga studiemedel till elever vid ,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad vad i motionen anförts om arealbaserat stöd för omläggning till alternativ odling i form av ett fast omställningsbidrag och ett behovsprövat, rörligt avvecklingsbidrag. ' 1988/89:Sf411