mot · GC02A428 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: A428 av Axel m. fl. (s) Regionalpolitiska åtgärder i har haft en mycket positiv ekonomisk utveckling. Tillväxten har varit god. Statsbudgeten är i balans och arbetslösheten har sjunkit till rekordlåg nivå. Denna positiva utveckling har också kommit skogslänen till del, med minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning som följd. har den alltmer påtagliga arbetskraftsbristen inneburit att de regionala skillnaderna har skärpts. Inför 1990-talet pekar mycket på en allt skarpare konflikt mellan södra och norra . Bristen på arbetskraft och då framför allt ungdomar i landets regionalpolitisk! starkaste områden hotar att ytterligare dra bort mänskliga resurser från skogslänen. Utvecklingen visar på problem som ytterligare kan fördjupas . I ett län som har den genomgripande strukturomvandlingen (främst inom stål- men också inom pappersmasse- och träindustrin) lett till att ca 10000 arbetstillfällen försvunnit från dessa sektorer. Utvecklingen är likartad i flertalet av skogslänen. Bortfallet av dessa arbetstillfällen har lett till en befolkningsminskning, som för legat på ca 1 000 personer . Det är först som trenden har brutits. Detta är dock inte i första hand en effekt av ekonomisk tillväxt, utan beror på ett stort flyktingmottagande. Långsiktigt innebär befolkningsavtappningen mycket allvarliga problem. Det är de unga som lämnat länet och i högre grad unga kvinnor än män. I saknas 4000 kvinnor i fertil ålder. Detta innebär mindre barnafödande, små ungdomskullar och därmed också oundvikligen en snabbt åldrande befolkning. För att utvecklingen inte skall leda till skärpta regionala motsättningar, där skogslänen riskerar stå på den förlorande sidan, fordras aktiva och medvetna satsningar på en fortsatt utveckling av skogslänen. Dessa satsningar måste ske över en rad viktiga sektorer. har en tydlig marknadsanpassning skett inom en rad viktiga områden som kommunikationer, arbetsmarknad och utbildning. Det ligger en del positivt i detta. Att skapa goda kommunikationer där det bor många människor är givetvis bra, liksom att lägga utbildning nära företagen och se till att företagen kan få välutbildad arbetskraft där produktionen finns. Det föreligger emellertid en risk med en sådan inriktning. 1988/89 arna för de redan svaga regionerna i landet krymper än mer, som A428 koncentrationen till de redan nu utvecklingsmässigt gynnade områdena i landet förstärks. För att motverka en sådan icke önskvärd utveckling måste resurser styras över till skogslänen på en rad nyckelområden. Det handlar då inte bara om regionalpolitisk stöd i form av lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd osv., utan också om satsningar på högskoleutbildning, kommunikationer, ett aktivt utlokaliseringsarbete samt styrning av näringslivets investeringar m. m. För är följande åtgärder nödvändiga för att få till stånd en långsiktigt positiv utveckling: stöd för rättvisa möjligheter I årets budgetproposition föreslås ingen utvidgning av det totala stödet för regionala utvecklingsinsatser, utan medelsramen föreslås ligga fast på . Enligt vår mening är detta otillräckligt, med hänsyn till de alltmer markerade regionala obalanserna i landet. Vi räknar med att de ytterligare medel statsrådet i sitt förslag ställer i utsikt, om behov skulle föreligga för att kunna tillgodose angelägna projekt, kommer att behövas. Vi anser emellertid att det är nödvändigt med en förändring i fördelningen mellan länen, till förmån för skogslänen. Härvid bör ramen för vidgas, upp mot de ramar som gäller för och . Utöver detta bör ramen för projektstöd vidgas så att länen själva inom given totalram får besluta om hur medlen skall nyttjas. Projektmedlen är ett effektivt sätt att stödja och initiera olika utvecklingsinsatser i länen. Därför är en begränsning av dessa medel olycklig. Kommunikationer nyckel till framsteg Alla medborgare har rätt till en tillfredsställande trafikförsörjning. Goda transporter är grundläggande för en framgångsrik regionalpolitik. En fortsatt välfärds- och välståndsutveckling i vårt län förutsätter att transportsystemen förbättras. Vägtrafiken kommer även att spela en framträdande roll i länets transportsystem. Utvecklingen av vägtrafiken måste ske under beaktande av kraven på en hög säkerhet och en god miljö. har omfattande investeringar gjorts i länets vägnät. Insatserna måste nu prioriteras till vägarna 83 och 84 samt till E 4 mellan och . På grund av en glädjande stark ökning av resandeströmmen vid länets tre flygplatser (/, och ), står samtliga dessa mitt uppe i nödvändiga investeringar i form av om- och tillbyggnader. Redan i fjolårets budget tillgodosågs detta till en del, men ytterligare stöd i form av statliga medel behövs för att denna viktiga länk i länets infrastrukturella kedja på ett rimligt sätt skall kunna svara upp mot 14 de faktiska behoven. måste ges förutsättningar att spela en viktig roll som ett konkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålt transportmedel i länet. pågår en omfattande upprustning av stambanan genom . Det är viktigt att satsningarna fortsätter, vilket förbättrar förutsättningarna för en både bättre och snabbare person- och godstrafik. Turtätheten måste förbättras. är av tradition ett sjöfartslän. Inriktningen av länets näringsliv på massa, papper, trävaror och stål är beroende av tillgången på bra hamnar. Därför är det viktigt att också våra hamnar ges förutsättningar att utvecklas ytterligare. Det är nödvändigt att driva en samlad och framsynt miljöpolitik och ansvaret vilar på varje människa. Tjernobyl-katastrofen är ett påtagligt bevis på att miljöfrågorna är internationella. bedöms få leva med oron för höga cesiumhalter i bär, svamp, viltkött och fisk . Det radioaktiva nedfallet lade ytterligare sten på bördan. I östra halvan av länet har ca 1 000 sjöar fisk med cesiumhalter över 1 /kg. Halterna visar inte några tendenser till nedgång. Försäljningen av t. ex. fiskekort har minskat kraftigt och fiskevårdsföreningarna har ekonomiska svårigheter. Kunskapsläget vad gäller cesiumhalter i fisk bör sammanställas till en broschyr för allmän spridning. 1 är 50 sjöar svartlistade p. g. a. att halten kvicksilver i gädda överstiger /kg. Enligt ett forskningsprojekt borde antalet ligga mellan 300 och 600 sjöar. Urlakningen av kvicksilver ökar med försurningen. Det krävs en inventering i samtliga sjöar där det bedrivs fiske. Det är angeläget att t. ex. tilldelas särskilda resurser för det ändamålet. Stora delar av länet är starkt utsatta för försurning. Vid s. k. surstötar i snösmältningsperioden riskerar bl. a. fisksamhället att slås ut. En omfattande kalkningsverksamhet pågår. Medlen till kalkning som bara är ett upprätthållande försvar är helt otillräckliga. Utsläppen av klorerade organiska ämnen från cellulosaindustrierna längs svenska uppgår till ca. dioxiner och klorfenoler i fisk har påvisats. Även yrkesfiskarna har drab- Mot. 1988/89 bats ekonomiskt p. g. a. mindre efterfrågan. Utbildning en spjutspets mot framtiden 1 har i förhållande till riket en mycket liten andel av befolkningen eftergymnasial utbildning. /är en av de mindre i landet, men den är en av de viktigaste faktorerna för att långsiktigt utveckla länet i positiv riktning och genom att ge närhet till utbildning förhindra utflyttning från länet, speciellt när det gäller kvinnor. Högskolan är en spjutspets i arbetet för länet och det är viktigt att den har ett brett utbildningsutbud och att den förstärks med resurser och fler utbildningslinjer och att man med hjälp av lokala linjer och distansundervisning i länet når nya studerande grupper och ändrar gamla attityder till högre studier. En hög och jämn utbildningsnivå gör det möjligt för fler att bidra till samhällets utveckling och den utjämnar den regionala snedfördelningen av utbildningsnivån i landet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder för att främja utveckling och sysselsättning i . () () () ()