ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub245 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :Ub245 av och (båda c) Naturbrukslinje inom gymnasieskolan Att bruka, vårda, bevara och vidareutveckla I är en av tio sysselsatta inom jord- och skogsbruket mot en av 20 i landet som helhet. Inom länet finns av landets åkerareal och lantbruket svarar även för ungefär en tiondel av landets animalieproduktion. Den pågående marknadsanpassningen av produktionen kommer att innebära färre sysselsatta inom traditionellt lantbruk. Intresset ökar dock för alternativ produktion och för nya landsbygdsföretag med inslag av helt nya och annorlunda aktiviteter. En ökande andel av den västsvenska livsmedelsindustrin har lokaliserats till . Det innebär att andelen sysselsatta i lantbruket med därtill knuten industri- och serviceverksamhet sannolikt kommer att bibehållas på en hög nivå. Miljöfrågorna engagerar alltfler människor i vårt samhälle. Den pågående försurningen av mark och vatten etc observeras i hög grad av landsbygdsbefolkningen. Speciellt observanta på detta skeende är ungdomen. I finns betydande naturvårdsintressen att bevaka exempelvis platåbergen med dess omgivningar, våtmarkerna och det urgamla odlingslandskapet. Kulturminnesvården är också viktig i ett län som rymmer så många påminnelseer om de tidigaste bosättningarna i vårt land och om människornas livsvillkor i äldre tider. Inom ramen för kampanjen - Hela skall leva - har man särskilt observerat utbildningens roll som hävstång för utvecklingen i en bygd. Den nya naturbrukslinjen inom gymnasieskolan som startat på försök i vissa län inrymmer ett flertal varianter som väl tillgodoser utbildningsbehoven för hela landsbygden. I årskurs tre av naturbrukslinjen finns bland annat en intressant variant för kombinationsföretagande på landsbygden. En kurs för småföretagare på landsbygd har försöksvis genomförts vid läns landstings gymnasieskola, Sötåsenskolan, / 88. En upprepning av denna kurs är planerad . En av de väsentligaste åtgärderna i just nu är att starta Naturbrukslinjen (Nb-linjen) snarats möjligt. I den första försöksomgången med treåriga yrkeslinjer undantogs nästan helt vid tilldelningen av årselevplatser. Med hänsyn till den betydelse de gröna näringarna har i är det angeläget att Nb-linjen prioriteras . Start av naturbrukslinjen 1989 Inom har ett projektarbete bedrivits i syfte att planera för en start av den treåriga . Resultatet av detta arbete är väl förankrat såväl politiskt som bland berörda näringar genom respektive yrkesråd och hos de regionala myndigheterna. Med hänsyn till de förutsättningar som föreligger i bör en försöksverksamhet med Nb-linjen genomföras i full skala vid fr. o. m . Med hänvisning tillvad som anförts ovan hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fullskaleförsök med naturbrukslinjen. () () 1988/89 Ub245
mot · GC02Ub246 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :Ub246 av och (båda s) Trafikundervisning i skolan Antalet trafikolyckor där barn och ungdomar är inblandade ökar . Denna trend måste brytas och antalet olyckor nedbringas. Bland andra åtgärder bör övervägas förbättrad trafikundervisning i grundoch gymnasieskolan. De senaste årens olycksstatistik tyder inte på att undervisningen varit framgångsrik vad gäller att förebygga olyckstillbud. Enligt läroplanen för skall trafikundervisning ingå i den arbetsplan som upprättas vid varje rektorsområde. Undervisningen i trafikkunskap är integrerad i flera ämnen och dess omfattning och innehåll blir i hög grad beroende av berörda lärares intresse och kunskaper. Av central betydelse för att trafikundervisningen skall bli effektiv, är att trafikkunskap ingår i lärarutbildningen. En översyn bör göras av trafikundervisningen i skolan med sikte på att åtgärder vidtas för att barns och ungdomars trafikkunskaper skall förbättras. I en sådan översyn kan också trafikundervisning som fristående ämne övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av förbättrad trafikundervisning.
mot · GC02Ub247 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub247 av och (båda s) Intagningen till gymnasieskolans vårdlinje och omvårdnadslinje Vid i har pågått en försöksverksamhet med tre intagningar till vårdlinjen. En utvärdering gjordes 1984 som visade att trots vissa problem som uppstod i samband med förändringen av undervisningen, är det fördelarna som överväger. Bl.a. blir praktikperioderna mer sammanhängande och framför allt med fler elevavgångar underlättas elevernas inträde på arbetsmarknaden. Det är också enklare för en elev som inte riktigt orkar följa med att backa en modul och med detta ges bättre förutsättningar att klara sina studier. Det blir också en jämnare fördelning teoripraktik under läsåret som gör att man bättre kan utnyttja antalet praktikplatser. ansökte om permanent tillstånd till intagning till vårdlinjen och omvårdnadslinjen vid , men denna ansökan avslogs. Det medgavs endast en fortsatt försöksverksamhet till att omfatta en sista intagning av elever i årskurs 1 under /88. Dessa elever blir klara och därefter upphör intagning av elever till vård- och omvårdnadslinjen. Erfarenheterna från försöksverksamheten vid i har varit mycket positiva. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den utbildningshuvudman som så önskar skall ges möjlighet att inrätta utbildning med intagning till vård- och omvårdnadslinjerna inom gymnasieskolan.
mot · GC02Ub248 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub248 av m.fl. (mp) Biologi/ekologi i gymnasieskolan Kunskap om samspelet i naturen och den mänskliga aktivitetens påverkan på natur och miljö är en förutsättning för att hejda de accelererande miljöproblemen regionalt och globalt. Den ökade miljömedvetenheten måste återspeglas i undervisningen från förskola till och med högskolan. Eftersom kunskap och förståelse av detta mycket komplexa och omfattande ämnesområde är mer livsavgörande än vissa andra kunskapsområden, bör biologi och ekologi och därmed sammanhängande etiska frågor få en större andel av undervisningsutrymmet. Det är inte bara viktigt att få fram fler experter inom detta område utan också att våra tekniker, ekonomer, samhällsvetare, dvs. våra framtida beslutsfattare, får kunskap om samspelet mellan teknik, ekonomi och ekologi. Av stor vikt är också att den stora massan erhåller goda kunskaper om miljöfrågorna. Det är först då som de politiska förutsättningarna finns för att sätta in nödvändiga miljöbevarande åtgärder. I konsekvens härmed bör biologins andel i N-linjens timplan öka. disponerar de naturvetenskapliga orienteringsämnena tillsammans , varav 10,5 för fysik, 8,5 för kemi och 5 för biologi. På den naturvetenskapliga linjen har historia , alltså mer tid än ämnet biologi. Det vore rimligt att införa för vardera ämnena fysik, kemi och biologi på den naturvetenskapliga linjen. Utöver ovanstående förändring, som ökar basen för blivande experter inom ämnesområdet, bör ekologi vara obligatorisk på samtliga övriga linjer i årskurserna 2 och 3. Speciellt viktigt är att E-linjen och T-linjen, varifrån många av morgondagens beslutsfattare kommer, får en god insikt i det ömtåliga samspelet mellan mänskliga aktiviteter och en natur och miljö i balans. På S- och H-linjerna bör på samma sätt ämneskonstruktionen ändras/ förstärkas i riktning mot mer ekologi och naturkunskap. De ämnen som bör minska på resp. linje bör ligga inom områden, som är av mindre livsavgörande betydelse för mänskligheten. Dessa avvägningar bör överlämnas till en särskild utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mer biologi/ekologi i gymnasieskolan. () () 1988/89 Ub248
mot · GC02Ub250 · 1989-01-21 00:00:00 — av och (båda fp) Utbildningen i teckenspråk I finns ca 150 barn, som inte har möjlighet att kommunicera med sina föräldrar på föräldrarnas språk - teckenspråket. Därtill kommer ca 600 barn, som är syskon till döva barn. Dessa familjer är en minoritet i det svenska samhället och bör därför få samma möjligheter till språkundervisning som övriga språkliga minoriteter. Språkets betydelse för personlig utveckling och mänsklig kommunikation är väl befäst hos såväl allmänheten som forskare. Språket ger utveckling genom att vi kan uttrycka tankar, känslor och idéer. Genom teckenspråket nås full personlig utveckling och skapas rika mänskliga kontakter. I årets budgetproposition föreslås att en ny anslagspost införs för att täcka utgifterna för ett studiesocialt stöd till föräldrar med döva eller gravt hörselskadade barn, som vill delta i teckenspråkskurser. Vi anser att detta är ett steg i rätt riktning. Man måste dock se familjen som en helhet, föräldrar, barn och syskon. Det är viktigt att också syskon kan kommunicera med varandra. I propositionen sägs att stödets slutliga utformning bör ytterligare övervägas. Vi anser att man i det arbetet bör ha med syskonen till döva eller gravt hörselskadade barn och deras möjlighet till teckenspråksundervisning. Med hänvisning till vad ovan anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om teckenspråksundervisning för syskon till döva barn.
mot · GC02Ub252 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda s) Anpassad studiegång Skolans roll är mycket betydelsefull för hur morgondagens framtid skall se ut. Det uppväxande släktet tillbringar en betydande del av sin tid i skolan. Det dagliga, konkreta arbetet i skolan har en avgörande betydelse för hur barnens medvetande formas. Det arbete som utföres i skolan med bestämda arbetsformer, innehåll, regler och rutiner formar deras föreställningar om och förhållningssätt till samhälle, människor, arbete och sig själva. Det finns en djup motsättning mellan målsättningen om en skola för alla och en skola där vissa elever kan gå ut i livet med ofullständig grundutbildning och därmed mycket begränsade möjligheter att hävda sig i samhället. Det råder också en djup motsättning mellan viljan att lösa problemen i skolan tillsammans i den miljö där de uppkommer och att lösa problemen enskilt med åtgärder utanför skolan. Anpassad studiegång är en samlande beteckning för en råd olika åtgärder som kan sättas in då elever får problem i skolan. betyder det att eleverna skickas bort från skolan och ut i arbetslivet. Den anpassade studiegången blir en form av bestraffning. Kontakten med arbetslivet blir en bekräftelse på elevernas misslyckande i skolan och stärker inte deras långsiktiga möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden. Utredningen i (SOU 1983:63) jämförde hur olika typer av skolor använde sig av anpassad studiegång. Det visade sig att skolor med stark vi-känsla i betydligt mindre omfattning använde sig av anpassad studiegång än skolor där detaljstyrning och effektivitet stod högt på dagordningen. Skolor som hade en tradition att lösa problemen där de uppkommer använde i mycket liten utsträckning anpassad studiegång. Utredningen kom därför till den slutsatsen att åtgärder där elever skickades från skolan ut i arbetslivet p.g.a. att problem i skolan uppstått skulle slopas. Eftersom åtgärder inom skolans ram typ jämkningar i timplanen går att genomföra utan anpassad studiegång kan därför den anpassade studiegången slopas. Problem som uppstår i skolan uppstår sällan isolerat. Ofta har de sin bakgrund i elevers svåra familjesituation. En socialt, ekonomiskt och kulturellt torftig uppväxtmiljö skapar dåliga förutsättningar för att klara skolans krav. Att isolerat försöka lösa dessa problem inom skolan fungerar inte. Därför behöver skolan förbättra sina kontakter såväl med andra myndigheter, t.ex. socialnämnd, fritidsnämnd m.fl., som med föreningar och andra i närområdet. Exempelvis är det viktigt att den sociala kompetens som finns hos socialförvaltningen används kontinuerligt i skolans arbete liksom att föreningslivet i närområdet aktivt får jobba inom skolan. Elevernas liv skall ses som den helhet det i verkligheten är. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anpassad studiegång och skolans samarbete med andra myndigheter och föreningar. () () 1988/89 Ub252
mot · GC02Ub253 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub253 av och (båda fp) Statsbidraget till studieförbundens verksamhet för handikappade I budgetpropositionen 1989 Bilaga 10 C4, Bidrag till studieförbunden m.m. föreslås att anslås som bidrag till studieförbundens verksamhet för handikappade. Regeringen anger, att bidraget är avsett att täcka kostnader för att på olika sätt underlätta för personer med olika funktionsnedsättningar att delta i studiecirkelverksamhet. Vi anser det mycket angeläget att personer med handikapp får tillgång till studiecirkelverksamhet. I studiecirkeln får man chans till både social gemenskap och personlig utveckling. Genom stöd till sådan verksamhet visar samhället omtanke om dem, som annars lätt hamnar i det glömda . De flesta studieförbunden har verksamhet för handikappade. Ett studieförbund - , med , och som grundorganisationer - har visat speciellt ansvar för handikappområdet med mycket omfattande verksamhet bl.a. bland psykiskt utvecklingsstörda, afatiker, psykiskt sjuka och bland åldersdementa. Av den i tillgänglig statistik redovisade verksamheten bland handikappade svarar för . När fördelar de särskilda statsbidragen till studieförbundens verksamhet bland handikappade går endast av bidraget till medan går till regeringspartiet närstående , . Varje objektiv betraktare torde ställa sig frågande inför detta. Vi anser att statsbidragen bör fördelas efter den i studieförbundens redovisning mätbara verksamheten för handikappade. bör uppdra åt regeringen att ge sådana direktiv att respektive studieförbunds bidrag av detta slag står i rimlig proportion till dess verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anges om att statsbidrag till studieförbundens verksamhet för handikappade skall fördelas mellan studieförbunden i relation till motsvarande redovisade verksamhet.
mot · GC02Ub254 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub254 av och (båda c) vuxenutbildning Enligt vuxenutbildningsförordningen 3 kap. 12 § får kurser inom komvux startas om deltagarantalet är lägst 12 eller i glesbygd lägst 8. Med glesbygd förstås kommuner inom stödområde A, B eller C. Som exempel kan nämnas med 13 500 invånare som har ingått i stödområdet. På grund av en god ekonomisk utveckling för näringslivet i kommunen med låg arbetslöshet osv. omfattas kommunen inte längre av stödområdesindelningen. Ur vuxenutbildningssynpunkt är dock fortfarande en typisk glesbygd. Enligt tillgänglig statistik är utbildningsnivån i bland de lägsta i "lågutbildningslänet . Enligt tradition har utbildning inte prioriterats i kommunen. Det har gått att få arbete trots kort utbildning. För att börja studera som vuxen är det många hinder som måste övervinnas - studiefinansieringen måste ordnas - den närmaste omgivningen måste övertygas - den egna självtilliten stärkas m.m. Trots dessa besvärligheter är det flera personer, däribland många kvinnor, som tar steget att börja studera vid vuxen ålder. Det är fel att behöva avvisa elever på grund av att inte tillräckligt antal uppnåtts (12 st.). Speciellt besvärligt känns det när man vet vad studier skulle ha betytt för dessa personers möjlighet att ändra på sin livssituation, få ökat självförtroende m.m. Det är mycket olyckligt ur vuxenutbildningssynpunkt att glesbygd definieras via stödområdesindelningen. Det måste finnas andra sätt att beskriva vad som är glesbygd, bl.a. befolkningstal, kommunens vidsträckthet, avstånd till huvudort etc. Dessutom är det mycket lättare att få elever till kurser när arbetslösheten är hög. Även detta talar mot att stödområdesindelningen skall utgöra kritieriet för glesbygd i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att definitionen för glesbygd när det gäller vuxenutbildning omprövas. () () 1988/89 Ub254
mot · GC02Ub256 · 1989-01-24 00:00:00 — Ökade resurser för grundvux Den ökade invandringen från har medfört att alltfler invandrare med kortare skolgång än kommit till . Anslaget för verksamheten ökar dock inte . I ett antal kommuner kommer detta att innebära att nyanlända grundvuxbehövande inte erbjuds någon undervisning alls eller bara med en intensitet av . Därigenom förlängs tiden fram till arbetsmarknadsinträdet väsentligt, som de samhälleliga socialbidragskostnaderna stiger och risken för fortsatt socialbidragsberoende ökar. Det finns även ett ökat antal svenskar som söker sig till grundvux. Motsättningar kan därmed uppstå mellan olika grupper av sökande, eftersom antalet timmar är begränsat. Det är av största vikt att dessa personer som fått allra minst av utbildning snabbt får plats i grundvux. Resurser måste därför finnas till alla sökande. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser till grundvux.
mot · GC02Ub257 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub257 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf515 hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av svenskundervisning för vuxna invandrare (SFI). 2. att till undervisning för invandrare i svenska språket m.m. /90 anvisar . utöver regeringens förslag eller således . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Ub260 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub260 av m.fl. (c) Handikappade och skolan, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: So252 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om kvalitetsfrågorna i skolan och anpassning av läromedlen för handikappade, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om handikappades integration i skolan samt behov av särskilda resurser för en god gymnasieutbildning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av statligt stöd till studieförbundens handikappverksamhet. () () () () () ()
mot · GC02Ub262 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub262 av m. fl. Hälsofostran som obligatoriskt ämne i skolan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So477 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hälsofostran som ett obligatoriskt moment i skolans undervisning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hälsofostran som ett obligatoriskt moment inom vissa utbildningslinjer för blivande personal inom förskola, skola samt hälso- och sjukvård. () () ()
mot · GC02Ub264 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub264 av m. fl. (fp) Särvux på träningsskolenivå Med hänvisning till vad som anförst i motion 1988/89: So255 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående behovet av ett påskyndande av utredningen angående särvux på träningsskolenivå så att förslag kan presenteras . () () () () () ()
mot · GC02Ub265 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub265 av m. fl. (m) Information i skolan om alkoholfrågor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: So257 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande informationen i skolorna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet av utbildning i alkoholfrågor för lärare, journalister, socionomer m. fl. () ()
mot · GC02Ub267 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub267 Gymnasieutbildning för rörelsehindrade elever har ett mycket omfattande arbete genomförts i en lång rad skolor i vårt land för att, som det uttrycks, handikappanpassa lokalerna. Detta har fått till resultat att allt fler rörelsehandikappade elever har fått praktiska möjligheter att erhålla utbildning i sin hemkommun eller i varje fall nära sin hemort. Detta är bra. För en mycket liten grupp unga människor, det rör sig om 20 - 25 elever , är det dock nödvändigt att de får sin gymnasieutbildning under speciella förhållanden. Det är oftast elever som är rörelsehindrade och dessutom har ett tilläggshandikapp. Detta sammantaget gör att dessa ungdomar är gravt handikappade. För denna grupp räcker det inte med att byggnaden är speciellt anpassad. Dessutom är det oftast nödvändigt med olika tekniska hjälpmedel anpassade till varje elev. Till detta skall läggas en pedagogisk anpassning av hela undervisningssituationen. Med hänsyn tagen till de speciella svårigheterna för eleverna får utbildningen tillrättaläggas för varje person. Dessutom måste icke allt för sällan studietiden förlängas. Allt detta tillsammans gör att kostnaderna per läsår och elev kan uppgå till . Till fanns möjlighet för svårt rörelsehindrade elever att erhålla gymnasieutbildning vid ett s.k. riksgymnasium. Detta innebar bl.a. att staten svarade för kostnaderna. är bestämmelserna ändrade så att elevens hemkommun ska svara för dessa kostnader. De belopp som ovan nämnts är naturligtvis mycket stora för en liten kommun, speciellt om det råkar vara så att samma lilla kommun har flera svårt handikappade elever. Viktigast i sammanhanget är dock de svårigheter som eleven och hans/hennes familj ofta råkar ut för i sina kontakter med hemkommunen. Denna vill ofta, av kostnadsskäl, att berörd elev skall gå i en vanlig gymnasieskola. De krav på byggnadsmässig, teknisk och pedagogisk anpassning som är absolut nödvändiga kan inte åstadkommas mer än vid några få skolor i landet. finns sådana gymnasier i och och är under uppbyggnad i . Det är alltså till dessa skolor som elever från hela landet hänvisas. Principen är ju att varje kommun, efter att ha erhållit statsbidrag, har att svara för kostnaden för utbildning av alla elever. Oaktat denna princip anser jag dock, med hänsyn tagen till alla de svårigheter dessa ungdomar har, att allt bör göras för att underlätta deras utbildning. Vardagen har visat att ett sätt att åstadkomma en del av detta är att staten i likhet med tidigare står för kostnaderna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att kostnaderna för gymnasieutbildningen för i motionen berörda elever bör bestridas av staten. 1988/89 Ub267
mot · GC02Ub268 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub268 av m.fl. (s) Idrottsgymnasierna Det är ett starkt samhällsintresse att ungdomar kan satsa på både studier och idrott. För många unga är ett val däremellan mycket svårt och kommer kanske att kännas som om man tvingats avstå från något viktigt. Det är angeläget att så få som möjligt hamnar i denna valsituation utan istället bereds möjligheter att kombinera studier med ett aktivt idrottsutövande. Därför är den aviserade utökningen av platser på idrottsgymnasier bra. Möjligheterna att kombinera studier och idrott bör utvecklas så att de unga kan välja att bo kvar hemma och studera på sin hemort. Det utgår inget särskilt statsbidrag för s.k. hemortsalternativ och därför bör den nuvarande spärren kunna slopas. Specialförbundens roll skulle dock inte ändras. De bör också i fortsättningen medverka så som de gör. I bor många ungdomar och en stor del av dem är aktiva idrottsutövare. Här finns dock bara en mycket liten del av landets idrottsgymnasieplatser. Många ungdomar från tvingas alltså flytta hemifrån om de vill gå på idrottsgymnasiet. Den föreslagna utökningen av platser vid idrottsgymnasier är också bra. Den kan bidra till att minska den regionala snedfördelning som förekommer . Vi anser därför att det bör inrättas fler idrottsgymnasier i . Flera kommuner har visat stort intresse och i t.ex. finns konkreta planer för idrottsgymnasium med inriktning på fotboll och basket. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den nuvarande spärren för antalet platser i hemortsalternativet slopas och att kommunerna och specialförbunden själva får inrätta sådana platser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inrättande av flera idrottsgymnasier i . () () () () 1988/89 Ub268