ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo256 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo256 Mjölkproduktionen i minskar nu dramatiskt och betydligt mer och snabbare än i landet i övrigt. Antalet lantbruksföretag med mjölkkor har minskat från 2 200 1977 till 1 200 1987. har alltså nära nog halverats , över 1 000 företag har försvunnit den senaste , och endast 1 100 finns således kvar. Antalet mjölkkor har minskat med 4 500 från 21 000 kor 1977 till 16 500 kor 1987, vilket är 21,i minskning i medan minskningen i hela landet är . lantbruk är inte lika starkt som lantbruket längre söder- eller österut i landet. Vi har i ett mer småskaligt brukande, ofta med en stor del arrenderad mark till en mindre ägd gård. Förmågan och viljan att göra investeringar i fasta anläggningar är därför mindre än om brukaren äger hela eller större delen av marken. Nedgången av både antal anläggningar och antal kor drabbar nu de svagare jordbruksområdena mest. Det här är tvärtemot vad uttalat, nämligen att det är viktigt och önskvärt att animaliebaserade företag bibehålls just i skogs- och mellanbygder. Strukturen på företagen är i små och medelstora familjeföretag med huvuddelen besättningar på 1520 mjölkkor. I den här gruppen behövs nu investeringar för arbetsoch djurmiljö i stallarna och stimulans, uppmuntran och stöd. Det är annars mycket stor risk för ökade avgångar av företag och att minskningen av mjölkkor accelererar ännu mer. De nya kraven till följd av utökning av skötsellagen innebär att mjölkproducenterna nu måste investera i utökade och nya lager för stallgödsel och urin. Den stimulans med ett 20-procentigt statsbidrag för utökning av lagerkapacitet från är helt otillräckligt. För att nå upp till de krav som finns enligt skötsellagen krävs investeringar i stallgödsellager i på minst 100 milj. kr. I stimulansbidrag för dessa investerignar kan i bästa fall utgå 5 -10 milj. kr. Lantbrukarna kan alltså få högst en tiondel i bidrag för att förbättra lagringen av stallgödseln. Det här är totalt otillräckligt för att stimulera lantbrukare att göra stora investeringar. Resultatet blir i stället att ännu fler lantbrukare slutar med mjölkkor. Vad som i stället måste till är stimulans och markering att vi menar något med uttalandena att mjölkproduktion skall finnas kvar i våra bygder. Lantbrukarna måste därför få i statsbidrag för de ökade krav på stallgödsellager som är resultatet av vårt kustnära läge och reglerna i skötsellagen. Medel till detta bör tas från den s k handelsgödselavgiften. Får inte lantbrukarna den här föreslagna ökade stimulansen kommer ännu fler att sluta med mjölkproduktion och i stället arbeta utanför lantbruket. I stället för att odla vall som tar vara på näringsläckage kommer de att odla mera spannmål, vilket i stället ökar läckage av växtnäring till havet, tvärtemot vad som är önskvärt. har ett unikt läge och unika förutsättningar för att bedriva vallbaserad husdjursskötsel. Stimulera de möjligheterna i stället för att minska dem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av statsbidraget till gödselvårdsanläggningar. 1988/89 Jo256
mot · GC02Jo260 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo260 av m.fl. (fp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A440 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till den parlamentariska jordbruksgruppens arbete, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning angående fiskenäringen. () ()
mot · GC02Jo262 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo262 av m.fl. (s) Studiematerial om kemikaliefritt odlande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ub822 hemställs att uttalar sig för att hushållningssällskapen, om möjligt tillsammans med studieförbunden, bör utarbeta lämpligt studiematerial om kemikaliefritt odlande. () () () ()
mot · GC02Jo263 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda m) Skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen Inom trädgårdsnäringen föreligger i princip ett lika stort behov som inom jordbruket att skydda sig mot de ekonomiska konsekvenserna av skördeskador. Det är därför förvånande att man från myndigheternas sida i olika utredningar om skördeskadeskydd endast marginellt berört trädgårdsnäringens behov av skydd. I betänkandet Nytt skördeskadeskydd (SOU 1979:53) framhölls bl.a. att för de grödor som har väsentlig betydelse för de enskilda odlarna är det angeläget att skapa ett skördeskadeskydd i någon form. Om det från teknisk synpunkt är möjligt att inordna dem i det allmänna skördeskadeskyddet bör så ske. Behovet av ett skydd är alltså påtalat i olika utredningar men det har ändå inte gjorts något konstruktivt. har bl.a. omfattande skador inträffat, t.ex. utvintringsskador på jordgubbsplantor, stora frostskador i fruktodlingar och översvämningsskador m.m. Påfrestningarna i ekonomiskt hänseende för de enskilda odlarna har i vissa fall varit mycket allvarliga. Genom Naturkatastrofanslaget har vissa odlare kunnat få bidrag. har emellertid Naturkatastrofanslaget tagits bort av . En möjlighet finns dock att vända sig direkt till regeringen, men genom den praxis om bl.a. inkomstgränser etc. som har bildats, är det i praktiken nästan omöjligt att få hjälp. Det finns därför ett mycket stort behov av att en gång för alla lösa dessa frågor, som kan ställa trädgårdsföretagen i en helt orimlig ekonomisk situation. I många fall kan det efter en skada ta mycket innan inkomster kan påräknas av odlingen. har företagaren utgifter för de löpande driftkostnaderna m.m. Då trädgårdsnäringen har en starkt varierande intäktsbild på grund av variation i väder, köldskador, olika växtsjukdomar och skadedjur borde detta kunna lösas genom att möjligheten till resultatutjämning mellan åren införs. Exempelvis kan någon form av trädgårdskonto övervägas med likartad uppbyggnad som finns för skogsbruket. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen bör införas, [att som sin mening ger regeringen till känna att trädgårdskonto bör införas.1] () () 1988/89 Jo263 1 1988/89:Sk416
mot · GC02Jo264 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo264 av andre vice talman och (båda fp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N320 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ändrad inriktning på jordbrukspolitiken. () ()
mot · GC02Jo265 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo265 av m.fl. (vpk) Matprissubventionerna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk676 hemställs att för /90 beslutar att anslå 5 till matprissubventioner. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Jo268 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Jo268 av m. fl. Stödet till jordbruket i 1988/89 Jo268 276 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89 :A464 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om framtida stödregler för jordbruket, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om Laxfondens framtida verksamhet. Bo Finnkvist (s) () () () 1 1988/89. 3 sami Nr Jo268276
mot · GC02Jo269 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo269 av och (båda c) Det är viktigt ur många synpunkter att säkra jordbrukets framtid i . Försörjningsskälet kan bli det tyngst vägande. Mer inser alla att det är nödvändigt att jorden hävdas om länet ska behålla sin skönhet. Utan ett öppet landskap lär vi inte locka några turister. Försökslän för alternativt jordbruk Det intressanta förslaget att göra till ett försökslän för alternativ odling måste följas upp med ekonomiska villkor som gör detta möjligt. Det är en utmärkt affärsidé att special-lansera goda livsmedel. Undersökningar visar att en stor majoritet av jordbrukarna skulle vilja slippa kemikalierna om de hade råd. De flesta heltidsarbetande jordbrukarna har emellertid, genom myndigheternas påtryckningar, gått över till ett jordbruk som är beroende av kemikalier, även om kemikalieanvändningen är betydligt lägre i än i de stora slättbygderna. Omställning till alternativa brukningsmetoder, där man inte använder handelskväve och kemiska bekämpningsmedel, medför ett ekonomiskt bortfall under en övergångstid. Men, som en utredning för boställe visar, blir alternativ odling långsiktigt lönsam. Eftersom all rådgivning gått ut på kemijordbruk under förespegling av större rationalitet, är det inte mer än riktigt att de jordbrukare som så önskar nu får rådgivning för en omställning till alternativ odling och tillräcklig ekonomisk ersättning för att göra den möjlig. De normer som utarbetats av Alternativodlarnas kontrollorgan KRAV bör följas. Det regionalpolitiska stödet till jordbruket i norra utgår i samtliga norrlandslän, Värmlands- och . Det är rimligt att man låter de olika länens biologiska och klimatologiska förutsättningar för odling bestämma stödets omfattning. Så är inte fallet . När det gäller utgår t ex inte stöd till potatisodling till skillnad från norrlandslänen, trots att hektarskörden i motsvarar andra län som får stöd. Matpotatisarealen i och har minskat mer än för riket i övrigt . Det är betydelsefullt att potatis odlas överallt i landet. Den intensiva odling- Mot. en på slättbygderna har visat sig innebära risker ur kvalitetsynpunkt. Vi anser att stöd till potatisodling bör ges till på motsvarande sätt som till övriga norlandslän. befinner sig i en region där förutsättningarna för jordbruk går från ren fjällnatur till förhållanden som mera liknar . Det är därför naturligt att norrlandsstödet varierar inom länet. Vi vill emellertid förorda att följande områden får högre stöd än : socken i kommun bör flyttas från område 2 till område 1, och socknari kommun från 2 till 1, kommun från 3 till 2, i från 3 till 2, socken i kommun från 3 till 2, Aspeboda och socknari Falu kommun från 4 till 3, och socknari kommun från 4 till 3 och Norrbärke socken i kommun från 4 till 3. 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om extra omställningsstöd för att lansera som ett försökslän för alternativ odling och 2. att beslutar omfördela Norrlandsstödet i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1* 1988/89.
mot · GC02Jo270 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo270 av () Teknikutvecklingen i trädgårdsnäringen I konsumerar vi ca grönsaker per person och år. Drygt hälften härav är producerat i . Resten är import. Den svenska trädgårdsproduktionen måste vara hörnstenen i vår konsumtion av grönsaker, frukt och bär. Då garanteras högvärdiga produkter såväl i fredstid som i ett läge då är avspärrat. Tyvärr arbetar den svenska trädgårdsnäringen inte i ett konkurrensneutralt läge. Den svenska odlingen har svårigheter att prismässigt konkurrera med importen. Avgifter och olika pålagor försvårar som odlingen ska konkurrera med länder, där man tillåter odlingsmetoder som är förbjudna i . Här må endast nämnas bestrålning och besprutning med groningshämmande medel. Detta senare sker i med löken endast före skörd. Det är viktigt för svensk odling att komma upp i en nivå som är likartad, när det gäller förutsättningarna i de olika konkurrentländerna. Det gäller i hög grad när vi nu alltmer närmar oss EG, särskilt som man här ger betydande stöd till trädgårdsnäringen. Betydande vinster vore att hämta om man satsade på metod- och teknikutveckling. Det kan gälla såväl själva odlingen som hantering och lagring. De medel som via budgeten går till 7 miljoner fördelas till olika projekt för att stödja enskilda odlare, som vill satsa på alternativodling, miljöförbättrande åtgärder m.m. Trädgårdsprodukter är en ekonomisk förening med betydande framgångsrik verksamhet. Omsättningen är på ca 40 miljoner och omfattar odling av lök, bruna bönor, matärtor, jordgubbar bl.a. Föreningen har uppfört ett lager, där man har för avsikt att med nya metoder lagra lök för att kunna konkurrera med bl.a. . Genom den konstruktion utvecklingsanslaget om 7 miljoner har, är det inte möjligt för föreningen att påräkna medel härav. Detta bör ändras. Genom samverkan mellan och företaget bör det vara möjligt att följa projektet och ge det en mer generell karaktär, som kan komma hela näringen tillgodo. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till teknikutveckling för ekonomiska föreningar.
mot · GC02Jo273 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo273 av m.fl. (mp) Lantbruksstyrelsen bör tillföras ytterligare en tjänst för vård av hotade arter. Detta innebär en ökning av lantbruksstyrelsens anslag med i förhållande till propositionen. Dessutom bör Lantbruksstyrelsen få ett höjt anslag med 4,2 milj. kr för att få minst en rådgivare i ekologiskt lantbruk per varannan lantbruksnämnd. de gröna vill momsbefria basmat och kan därför inte godtaga den i budgetpropositionen minskade subventionen av mjölk. Anslaget bör höjas med för att bibehålla den nuvarande mjölksubventionen. Bidrag till skogsvård m.m. D5 Bidraget till skogsdikning på bör slopas, eftersom skogsdikningen är alltför omfattande och orsakar utarmning av våtmarker och kan öka kväveläckaget. Anslaget till skogsodling efter sk. 5 § 3 skog kan minskas med , eftersom vi föreslår att 5 § 3 i skogsvårdslagen skall utgå. Stöd till byggande av skogsbilvägar D6 Bidraget till skogsbilvägar bör utgå. Försurningsläget i skogsmark är så allvarligt att det Finns anledning att införa en ny anslagspost, Bidrag till skogskalkning. Vi föreslår att det anslås . Med anledning av vad vi ovan anfört föreslår de gröna angående proposition 1989/90:100, bilaga 11 1. att ökar anslaget Lantbruksstyrelsen Bl till , vilket innebär en höjning med för ytterligare 1988/89 Jo273 () () tjänst för arbete med utrotningshotade djur samt för rådgivning inom ekologiskt lantbruk, 2. att ökar anslaget Jordbruksprisreglering C3 till 2 160 671 000, vilket innebär en höjning med , 3. att minskar anslaget Bidrag till skogsvård m.m. DS till , vilket innebär en minskning av bidraget till dikning med och en minskning av bidraget till skogsodling med , 4. att avslår förslaget till anslag till Stöd till byggande av skogsbilvägar D6 vilket innebär en besparing med , 5. att anslår . till ett nytt anslag, Bidrag till
mot · GC02Jo274 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo274 av () Honung Biodlingen är en liten, småskalig verksamhet i som tyvärr inte uppskattas efter förtjänst. Näringen är viktig utifrån minst tre utgångspunkter. För det första är honung ett hälsosamt livsmedel även om alla dess välgörande effekter inte ännu är helt förstådda. För det andra skapar den sysselsättning i glesbygd och bidrar till livsmedelsförsörjningen. För det tredje är biodlingen av stor nationalekonomisk betydelse genom den pollinering som bina åstadkommer och som ger oss ökade skördar av alla grödor och vildväxande bär. Någon ekonomisk uppskattning av denna senare effekt är svår att göra, men det rör sig om mycket stora belopp. Den större delen av biodlarna har odlingen som hobby och är organiserade i . är dessutom importorganisation för en mycket stor del av honungsimporten och konkurrerar därigenom i viss mån med sig själva. Men de konkurrerar framför allt med den lilla tappra skara som har biodling som enda eller huvudsaklig förvärvskälla. Dessa är organiserade i föreningen . Med hänsyn till näringens nationalekonomiska och regionalpolitiska betydelse borde statliga myndigheter Lantbruksstyrelsen och visa ett något större intresse för verksamheten och bidra till näringens utveckling så att den stora importen kunde minska. Näringen begär inga subventioner eller importskydd, men inom föreningen anser man att det vore rimligt att stoppa importen av sådan honung som är besprutad med medel mot bikvalster. Det Finns anledning att anta att medel som dödar kvalster också om inte dödar så åtminstone är skadliga för människor. bör därför begära att undersöker de skadliga effekterna av honung som kommer från besättningar behandlade med antikvalstermedel och om så erfordras återkomma med förslag om importförbud. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att av regeringen begär att i motionen angivna åtgärder beträffande honung vidtas omgående.
mot · GC02Jo275 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo275 av och (båda s) Översyn av jordförvärvslagen riksdagsbeslut om ändring i jordförvärvslagen innebar bl.a. en uppmjukning av prisprövningsreglerna för jordbruksfastigheter, som vid det tillfället betingade förhållandevis låga priser. Vägledande för tillämpningen av de nya reglerna skulle enligt jordbruksutskottets uppfattning vara att lagstiftningen främjade en utveckling mot en ägostruktur som underlättade ett rationellt jord- och skogsbruk. Vidare skulle man prioritera de förvärvare som hade förutsättningar att på bästa sätt tillvarata markens produktionsförmåga. Det ansågs också angeläget att främja ett ägande som tillgodosåg de regionalpolitiska intressena vad gäller sättet att utnyttja fastigheterna, så att största möjliga antal varaktiga sysselsättningstillfällen skapades. Även om de nya bestämmelserna i ovannämnda avseenden varit i bruk under en förhållandevis ger prisutvecklingen på jordbruksfastigheter anledning till stor oro. Denna oro har kommit till uttryck såväl från lantarbetarna som från jordbrukets föreningsrörelse. Enligt lantbruksstyrelsens bedömning har priserna på jordbruksfastigheter stigit mer än vad som motsvarar den allmänna prisutvecklingen (KPI). Utvecklingen har inneburit att människor med lantbruksutbildning och lantbrukserfarenhet, inte sällan yngre människor, fått stora svårigheter att förvärva jordbruksfastigheter. Tendensen har gått mot allt större inslag av passivt ägande. Kapitalstarka personer köper i allt större utsträckning jordbruksfastigheter som i första hand utgör kapitalplaceringar och underlag för förlustavdrag. Flera exempel visar också att grannar till salubjudna jordbruksfastigheter inte kunnat förvärva dessa som kompletteringsmark för att få till stånd bärkraftigare enheter p g a alltför övermäktig priskonkurrens från kapitalstarka spekulanter utan primärt intresse att driva jordbruk. Mot bakgrund av pågående rationaliseringssträvanden inom jordbrukssektorn med den ytterligare begränsning av åkerarealen som detta kan innebära är det av yttersta vikt att kvarvarande jordbruksareal sköts på ett rationellt sätt. Markens utnyttjande måste motsvara människornas sociala och miljömässiga behov och vår strävan att bevara kulturlandskapet. Det måste vara den jordbruksaktive bonden med gedigen anknytning till jordbruksverksamhet och intresse att bevara fastigheten för jordbruksändamål som kommer i förgrunden vid fastighetsförvärv. Med nuvarande system riskerar landsbygden ytterligare att utarmas och jordbruksfastigheter att förvandlas till spekulationsobjekt och renodlade kapitalplaceringar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av jordförvärvslagen i syfte att dämpa prisutvecklingen på jordbruksfastigheter. () ()
mot · GC02Jo282 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Jo282 av och (båda c) Företagande och näringsliv på landsbygden har flera speciella problem att brottas med. Med utgångspunkt i målsättningen om en levande landsbygd finns det all anledning att tillse så att förutsättningarna för landsbygdens näringsliv underlättas. Landsbygdens näringsliv är i hög grad beroende av ett livskraftigt och fungerande lantbruk. Ett av de stora problemen på landsbygden är att ensamskötare av djurbesättningar har svårt att få avbytare. Enligt SCB:s undersökning har var tredje lantbrukare mer än 2 700 timmars årsarbetstid. Lantbrukare med 25 kor har i genomsnitt en årsarbetstid på . Det sociala livet blir därför lidande. Resultatet blir flykt från näringen eller kraftig strukturrationalisering för att få underlag för anställd arbetskraft. Även om regelsystemet beträffande avbytartjänsten i sig är tillfredsställande så finns det uppenbara problem vad gäller möjligheterna att fullt ut tillgodose de önskemål som finns om avbytarhjälp. råder stor brist på avbytare. En ökad satsning på att förbättra förhållandena för avbytarna skulle innebära ökade möjligheter att rekrytera personal. En stor trolig orsak till detta kan vi finna i den allmänna osäkerhet som präglar lantbruksnäringen. Detta har lett till att antalet elever som utbildar sig vid lantbruksskolorna minskar, vilket i sin tur leder till ett minskat underlag för rekrytering till avbytaryrket. Det finns således all anledning att öka satsningarna på avbytarverksamheten. Denna satsning för en levande landsbygd kan finansieras genom att staten satsar ytterligare medel. Det skulle leda till en rad positiva effekter. Sysselsättningen på landsbygden ökar. De sociala förhållandena förbättras för de i lantbruksnäringen verksamma och målsättningen måste vara att varje lantbrukare skall kunna beredas möjligheter till ledighet på ett önskat sätt, exempelvis sammanhängande semesterledighet . Ökad satsning på avbytarverksamheten skulle också innebära att underlaget för service på landsbygden förstärktes. Detta skulle i sin tur leda till ökade förutsättningar för en levande landsbygd och ett i balans. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lantbrukets avbytartjänst. () () 1988/89 Jo282
mot · GC02Jo283 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Jo283 av och (båda c) Ersättningen på grund av radioaktivt nedfall Katastrofen i Tjernobyl medförde kännbara ekonomiska skador och problem för många och särskilt för verksamma inom jordbruk, trädgårdsnäringen och renskötseln. Dessutom blev det merkostnader och förluster för många av dem som för sin försörjning eller i övrigt är beroende av jakt, fiske, bär- och svampplockning. Ersättningar utgår till de drabbade enligt olika förordningar. Som motionärer har vi tagit upp frågan om ersättning m. m. på grund av följderna av Tjemobylkatastrofen. I motionen 1987/88: Jo211 väckt , men som ännu inte behandlats av , begärde vi att en samlad kartläggning skulle företas gällande de renskötande samerna och övriga i bygderna boende, som drabbats av det radioaktiva nedfallet. Därvid skulle såväl de ekonomiska som de medicinska konsekvenserna beaktas, liksom berörda näringars framtid. Anslag för ersättningar på grund av radioaktivt nedfall utgår enligt B 10 i bilaga 11 till budgetpropositionen. Ett förslagsanslag av brukar föras upp i budgeten, eftersom det är svårt att beräkna behovet. I årets budgetproposition anges till skillnad att anslaget bör... anvisas " (kursiverat av oss). Uttrycket för tanken till att det nu skulle vara som ett sådant anslag förs upp, vilket inte skulle överensstämma med de löften som gett om att de av olyckan drabbade skall hållas skadeslösa. Det är därför enligt vår mening nödvändigt att vid behandlingen av detta anslag klart uttalar att nämnda anslag skall utgå så länge ersättningsberättigade skador och förluster föreligger. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att även i fortsättningen anvisa medel för ersättningar på grund av radioaktivt nedfall. () () 1988/89 Jo283