ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub154 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 154 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:125 Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret I tilläggsbudget II (prop. 1989/90:125, ) föreslås att en särskild kampanj i studiecirkelform skall inledas för att stimulera diskussionen om förnyelsen och utvecklingen av den offentliga sektorn. Ett extra bidrag på . skall utgå för dessa cirklar. Vi anser det välkommet att denna studieverksamhet kan främjas. Det är därför angeläget att många människor kan engageras i verksamheten. Mot denna bakgrund bör vissa modifikationer i statsbidragsreglerna medges för att fler skall kunna söka sig till dessa studier och diskussioner. I första hand skulle en breddning av deltagandet kunna uppnås om kravet på cirkelns längd sätts något lägre än vad som följer av nu gällande regler. Vi föreslår därför att de cirklar som startas inom ramen för den föreslagna kampanjen skall kunna genomföras med följande modifiering av reglerna: - cirkeln skall uppnå minst - cirkeln skall omfatta minst tre sammankomster fördelade under en tidsrymd som inte får vara kortare än - cirkeln får inrymma en sammankomst som är högst - en cirkelsammankomst får genomföras tillsammans med en eller flera andra cirklar. De regler vi här har föreslagit skulle möjliggöra att cirkeln samlas till två kortare träffar på kvällstid och en längre sammankomst . Vi tror att den cirkelform vi här föreslår skulle lämpa sig väl för den typ av intensiva samhällsstudier som kampanjen syftar till. Självfallet skall cirklar som inleds och planeras enligt denna modell kunna fortsätta med ytterligare sammankomster om man finner ämnet intressant och givande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de i propositionen föreslagna studierna skall kunna bedrivas enligt de modifierade bidragsregler som anges i motionen. () ()
mot · GD02Ub219 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub219 av förste vice talman m.fl. (m) Statsbidraget till fristående skolor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So608 hemställs att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser till kristna och andra fristående grundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi. () ()
mot · GD02Ub598 · 1989-01-01 00:00:00 — är ur miljösynpunkt ett av mest drabbade. Där finns , en nationell rikedom med internationell vetenskaplig betydelse. Trädgårdens förankring bland invånarna i regionen är unik. Denna botaniska pärla, inom vars gränser det också finns ett naturreservat med naturpark, riskerar nu att utarmas på grund av statens ointresse. var en helkommunal angelägenhet , då avtal slöts med staten. Trädgårdens värdefulla bibliotek fick övertas av staten, liksom de oskattbara herbariet av globalt omfång med över en miljon katalogiserade pressade växter. Trädgården skulle fritt få disponeras av för forskning och undervisning på alla nivåer. Statens åtagande i avtalet var att bestrida av budgeten. Men trots att parterna avsåg en permanent samverkan, drog sig staten 1985 ur de ömsesidiga åtagandena. är norra största och internationellt viktigaste . I de flesta avseenden är den mest utvecklade med ett betydande kontaktnät där skolor, trädgårds-, natur- och miljöintresserade, allmänhet, turister samt universitetsvärlden ingår. Antalet besökare är 500 000 . För de i , och Bergianska i bestrider staten av respektive kostnader. Däremot betalar staten av kostnader. Självfallet finns det inte något acceptabelt motiv för denna diskriminering, liksom inte heller för den njugghet som sätter framtid på spel. Ett ökat statligt ekonomiskt engagemang är nödvändigt för att rädda det kulturarv och den vetenskapliga forskningsresurs som trädgården omfattar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en ökad statlig finansiering motsvarande minst hälften av kostnaderna för .
mot · GD02Ub666 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub666 av och (båda s) ADB-utbildning Enligt tidigare riksdagsbeslut skall den kommunala ADB-linjen 40 poäng överföras till den statliga högskolan . I samband härmed förlängs linjen från 40 till 60 poäng. I budgetpropositionen föreslås den förläggas till , , och med sammanlagt 160 nybörjarplatser som budgeterats 1990/91. I finns ett näringsliv som starkt efterfrågar utexaminerade från ADB-linjen. Där finns dessutom stora förväntningar på medverkan för att stödja näringslivets utveckling genom att tillgodose denna efterfrågan. och kommun samverkar även inom andra områden för att stödja den informationsteknologiska utvecklingen i regionen. har i samförstånd med och kommuner förordat att - ADB-utbildningen i ges som en påbyggnadsutbildning inom gymnasieskolan, - ADB-linjen inrättas som en allmän utbildningslinje vid fr.o.m. , med inriktning på att utbildningen skall bedrivas i . Tillkomsten av ADB-linjen som allmän utbildningslinje vid , anordnad i , framstår som mycket angelägen. Åtgärden har kostnadsberäknats till cirka 1,1 milj. kr. för en utbildning i fullt utbyggt skick, engångsresurser för planering och utveckling i storleksordningen 0,5 milj. kr. ADB-linjen bör inrättas vid . Kompletterande beslutsunderlag rörande utrustning och andra investeringar bör inhämtas, för att möjliggöra en etablering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ADB-linjen inrättas som en allmän utbildningslinje vid . () ()
mot · GD02Ub68 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub68 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Den som bl.a. bedriver de medellånga vårdutbildningarna har inte utvecklat sin forskning i tillräcklig omfattning. En orsak är det skilda huvudmannaskapet mellan kommunala högskolans grundutbildningar och all forskarutbildning, en annan att det inte finns tillräckligt antal lärare som har forskarutbildning eller tillräckligt antal tjänster för dem som har sådan utbildning. Antalet utbildade från de medellånga vårdutbildningarna som också har forskarutbildning ökar snabbt. finns ca 80 personer med forskarutbildning, fördelade enligt nedan: Sjuksköterskor: 35 Laboratorieassistenter: 17 Sjukgymnaster: 16 Barnmorskor: 9 De initiativ som föreslås i propositionen för att stärka vårdforskningen är bra men otillräckliga. Ytterligare satsningar behövs både inom den kliniska verksamheten och inom vårdhögskolorna. Vårdforskning står av nödvändighet på en tvärvetenskaplig bas vilket kräver bättre organisatoriska lösningar än annan forskning. Eftersom den saknar egen fakultet hänvisas forskarna till andra discipliner för att få tillgång till resurser för sin forskning. Därmed riskerar vårdforskning att betraktas som en hjäipdisciplin till t.ex. medicinsk vetenskap, som det tvärvetenskapliga perspektivet försvåras. Regeringens förslag i propositionen innebär att det skall fortsätta att vara så. Man menar att en egen organisation för vårdforskningen skulle försvåra utvecklingsmöjligheterna eftersom andra delar av högskolan då skulle känna sig befriade från ansvaret. Jag anser att regeringens resonemang låser vårdforskningen i ett beroendeförhållande. Med egen fakultet kan vårdforskningen stärkas på allvar och profilera dels sina karaktärsämnen, dels sin tvärvetenskapliga karaktär. På S. 193 i propositionen anges att åtgärder skall vidtas för att stärka forskningen inom vårdområdet varvid både medicinska och samhällsvetenskapliga fakulteterna nämns. På s. 265 anges att av fakultetsanslaget till det medicinska området skall avsättas medel för att lärare vid skall ges möjlighet till forskarutbildning (övergångsvis) och forskning. Det står ingenting motsvarande om anslaget för samhällsvetenskapliga fakulteten. Denna konstruktion utesluter de lärare vid t.ex. lärarhögskolor som utbildar vårdlärare. Jag anser att eftersom regeringen är klar över att forskning inom vårdområdet kan utgå både från medicinsk fakultet och samhällsvetenskaplig borde medel för ändamålet anvisas även på anslaget till samhällsvetenskaplig fakultet. På detta senare skulle då finnas resurser för lärare vid vårdlärarutbildning och vårdhögskolor. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om inrättande av en vårdfakultet, 2. att hos regeringen begär förslag till anslag för forskarutbildning av lärare på vårdlärarutbildning och vårdforskning inom samhällsvetenskaplig fakultet. 1989/90 Ub68
mot · GD02Ub717 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub717 Natur- och kulturvetarlinje till
mot · GD02Ub730 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub730 av och (båda c) Sjukgymnastutbildning i Situationen inom sjukgymnastikområdet präglas av brist på utbildad personal. Utbildningens dimensionering är jämförd med rekryteringsbehovet för liten. Vilket också konstateras i budgetpropositionen 1989/90:100 bilaga 10. Den nuvarande bristsituationen och den förutsebara framtida ökade efterfrågan inom såväl den offentliga sektorn som på den privata marknaden talar för att det finns klara arbetsmarknadsskäl för att höja dimensioneringen av sjukgymnastutbildningen. En förbättrad personalsituation inom det nu aktuella rehabiliteringsområdet får positiva effekter, såväl kvalitativa som ekonomiska - för sjukvården, de vårdsökande som för samhället i sin helhet. Undersökningar som gjort i det egna länet och angränsande län visar att antalet vakanta tjänster inom området uppgick till 150. Ett omgående rekryteringsbehov finns för 210 heltidstjänster. Man bedömmer därefter att rekryteringsbehovet inom den närmaste femårsperioden är ca 100 . bedriver utbildning inom rehabiliteringsområdet med inriktning mot arbetsterapi. Goda förutsättningar finns också att på Hälsohögskolan i starta utbildning med inriktning på sjukgymnastik. har i sin anslagsframställan till UHÄ föreslagit att sjukgymnastutbildning startas i med ett 40 utbildningsplatser hösten 1992.Man föreslår också en förlängning av utbildningen från 100 poäng till 120. Av ovanstående redovisning framgår att det finns ett väl dokumenterat behov av en utökad utbildning inom sjukgymnastområdet. bör därför redan nu ställa sig positiv till en utbyggnad av utbildningen trots de uttalanden som finns i budgetpropositionen om oförändrade ramar och statsbidrag till de kommunala högskolornas vårdutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning av sjukgymnaster vid i . () ()
mot · GC02Bo1 · 1989-02-16 00:00:00 — Motion till 1988/89: Bo 1 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:79 om ändrade regler för räntesubventioner för hyres- och beslutade att dra in tidigare utlovade och beslutade räntesubventioner till hyres- och bostadsrättshus till ett värde av 300 milj. kr. Hyresgäster och bostadsrättsägare skulle nämligen straffas med högre boendekostnader därför att villaägarnas skatteavdrag blev mindre värda när deras skatt blev lägre. Vpk reserverade sig och påpekade att det inte finns någon anledning att ytterligare öka de ekonomiska klyftorna mellan hyresgäster och villaägare. De högre inkomsttagarna är marginalskattereformens vinnare även utan en extra börda för dem med lägre inkomster. Genomsnittligt tjänar villafamiljen . på skattesänkningen jämfört med hyresgästfamiljen. Några nya motiv för rättvisereformen har inte framkommit. I första hand yrkar vpk därför avslag på regeringens förslag till indragna räntesubventioner. Propositionen saknar visserligen en anständig redovisning av de ekonomiska konsekvenserna för olika kategorier av fastighetsägare och boende, men utifrån det lilla som presenteras föreslår vpk följande i andra hand om övriga partier står fast vid att de vill hjälpa regeringen att konfiskera 300 milj. Ändringarna av räntesubventionerna skall gälla endast det boende och de upplåtelseformer som ändå är föremål för någon form av spekulation, dvs privata hyreshus samt bostadsrätter. De allmännyttiga hyreshusen som inte är föremål för spekulationer och som genomsnittligt bebos av de lägsta inkomstgrupperna, undantas från de ändrade reglerna. Därigenom påverkas inte bruksvärdeshyresnivåerna utan i första hand priserna på fastigheter och bostadsrätter. Eftersom de allmännyttiga hyreshusen undantas, måste de garanterade räntesatserna för bostadslån till ombyggnad med underliggande krediter höjas något mer än vad regeringen föreslagit för det övriga hyres- och bostadsrättsbeståndet. Vpk föreslår att följande skall gälla fr.o.m. (regeringsförslaget inom parentes): 1988/89 Bo 1-2 1 1988189.3 sami. Hus färdigställda Höjning av den garanterade 1 år räntan, procentenheter DOl (0,75) (0,5) (0,25) (0,2) (0,1) Med anledning av det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1988/89:79 vad avser räntebidrag och räntelån till vissa äldre årgångar av bostadshus samt de garanterade räntorna för ombyggnadslån, 2. att , vid avslag på yrkandet, beslutar undanta allmännyttiga hyreshus från de föreslagna räntesubventionsändringarna, 3. att , som en följd av bifall till 2:a yrkandet, beslutar höja den garanterade räntan i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Jo20 · 1989-02-15 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo20 av och (båda c) Mot med anledning av prop. 1988/89:68 om 1988/89 Datummärkning av vissa varor I propositionen behandlas frågan om märkning av livsmedel och hur viktigt det är att konsumenten får en riktig information om den vara som saluförs. Datummärkning är en sådan uppgift som är viktig för att kunna bedöma en varas kvalitet. När det gäller livsmedel är färskhet en viktig del av denna kvalitet. Hur länge en vara har kvar en bra kvalitet är olika och bör framgå av märkningen. För många livsmedel finns bestämmelser om datummärkning eller en märkning om bäst före. Men det gäller inte alla varor, för t.ex. choklad finns i inga bestämmelser om märkning som ger konsumenten upplysning om hur gammal varan är. I många andra länder finns bestämmelser om märkning som ger upplysning om chokladen, när den är förpackad eller före vilken dag den bör konsumeras, för att vara god. Även i borde det finnas en bestämmelse om märkning av choklad och av andra liknande varor. Choklad är också livsmedel och måste konsumeras inom för att vara bra. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om datummärkning av choklad och liknande varor. () () 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Jo26 · 1989-02-15 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo26 med anledning av prop. 1988/89:68 om I regeringens proposition 1988/89:68 föreslås en ändring i 11§ livsmedelslagen (1971:511) som innebär att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer för att tillgodose konsumentintresset får förbjuda eller föreskriva villkor för hantering eller införsel till landet av visst slag av livsmedel. Jag har ingen invändning mot förslaget som sådant. Det kan uppstå situationer där bestämmelsen behövs och den skapar som lagrådet påpekar (prop 1988/89:68 s. 65) en klarare grund för 10 § i livsmedelsförordningen (1971:807) som anger att livsmedel inte får behandlas med joniserande strålning utan livsmedelsverkets tillstånd. Däremot vänder jag mig mot det generella förbudet mot bestrålning av livsmedel i vårt land och att regeringen som motiv för ändringen i 11 § livsmedelslagen anger att man tänker införa förbud mot import av bestrålade livsmedel. Det har företagits åtskilliga undersökningar och utredningar om tekniken att bestråla livsmedel men det har inte framkommit något som visar på några negativa effekter för livsmedlen. Däremot har det slagits fast att bestrålning i många fall är en utmärkt teknik för att bli av med bakterier och insekter i livsmedel. Det är ytterst tveksamt om med hänsyn till de handelspolitiska åtaganden man gjort genom har möjlighet att vägra import av bestrålade livsmedel. Vid en internationell konferens, anordnad bl.a. av , i där deltog, uppmanades alla länder att acceptera bestrålningstekniken och undanröja handelshinder för bestrålade livsmedel. Det finns inte någon praktisk metod att genom analys påvisa om livsmedel bestrålats. Därmed menar vi - i likhet med lagrådet - att det är principiellt felaktigt att förbjuda bestrålning. Det är fel att genom lagstiftning införa förbud vars efterlevnad inte kan kontrolleras. minskar det respekten för lagar och förordningar. Bestrålning av livsmedel är inte något hälsoproblem utan ett informationsproblem. All vetenskaplig expertis är överens om att livsmedlen inte blir radioaktiva genom bestrålning. Med hänsyn till att det svenska folket nu i rask takt skaffar sig s.k. mikrougnar som bygger på samma strålningsteknik, så borde det vara möjligt att informera om att bestrålade livsmedel inte innebär en hälsorisk. Med hänvisning till ovanstående hemställs Jo26 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillåta bestrålning av livsmedel.
mot · GC02Jo28 · 1989-02-15 00:00:00 — av och (båda s) med anledning av prop. 1988/89:68 om livsmedelskontroll Regeringens proposition 1988/89:68 innebär i flera avseenden en väsentlig skärpning av livsmedelskontrollen. När det gäller importerade livsmedel måste emellertid hårdare krav ställas på märkning av ursprungsland, tillverkare/odlare, datum samt förekomsten av i inte tillåtna bekämpnings- och tillväxtbefrämjande medel. I jämförelse med de flesta andra länder har en mycket sträng kemikaliekontroll och en för livsmedelsproduktion författningsmässigt hårt reglerad användning av kemikalier. Detta innebär t.ex. att importerad frukt och grönsaker kan vara besprutade med kemiska medel som svenska odlare inte får använda. Inhemsk odling blir på detta sätt missgynnad i förhållande till utländska producenter. har vid kontroll av bekämpningsmedelsrester påvisat att sådana restmängder är ytterst ovanliga i svenska trädgårdsprodukter. Däremot överskrids gällande gränsvärden betydligt oftare när det gäller importerade trädgårdsprodukter. Livsmedelslagstiftningen innehåller inga krav på information om att svenska eller importerade livsmedel blivit behandlade med t.ex. bekämpningsmedel. Utländsk frukt behandlas genom bl.a. vaxning, bestrålning och kemiska metoder för att förlänga dess hållbarhet, något som är helt förbjudet i . Då det visat sig att frukt som plockas på södra halvklotet inte säljs i förrän borde det vara självklart att konsumenten får veta vilka medel som använts för att möjliggöra dess långa hållbarhet. I propositionen föreslås att märkning av ursprungsland skall införas för förpackade livsmedel. Starka skäl talar för att sådan ursprungsmärkning också skall gälla oförpackade livsmedel som t.ex. frukt och grönsaker. Åtgärden att överlåta åt handelns organisationer att på frivillighetens väg informera konsumenterna om ursprungsmärkning torde vara otillräcklig. Det är också rimligt att handeln till kunderna vidarebefordrar upplysningar, t.ex. genom information på emballaget, om förekomsten av antimögelmedel. hållbarhetsbehandling med vax eller andra kemiska tillsatser. Någon form av varudeklaration som visar med vilka medel frukt och grönsaker behandlats föreslås därför införas. Likaså föreslår vi att reglerna för märkning av livsmedel som skall saluföras i kompletteras med tillverkare/odlare samt datum avseende plockningsdag, skördedag eller förpackningsdag. Med hänvisning till ovanstående hemställs Jo28 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av förbättrad ursprungsbeteckning och varudeklaration för importerade livsmedel. () () >.. . !ä << ' ' . r/< rH ../' Hfifti»; . y'- illy::- I'-' . ' i :H-I ri r n.: ii-jJi ; ,1- : . ; .i ; :1 '''i is*,;. "i i,'! iH >/ .».V.IVV gotab 16910, 1989
mot · GC02Sf11 · 1989-02-01 00:00:00 — 1988/89: Sfi 1 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:69 om utbyggnad av föräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet Det är med stor tillfredsställelse vi nu kan konstatera att föräldraförsäkringens utbyggnad är föreslagen i den av regeringen framlagda proposition nr 1988/89:69. Tillsammans med barnomsorgens utbyggnad kommer att få en väl fungerande familjepolitik. Det bör kunna hjälpa familjerna att fungera bättre när barnen är små. Möjligheter att sträcka ut föräldraförsäkringen i tiden gör det också möjligt att anpassa försäkringen till individuella behov. Det är en dyr reform men vi är säkra på att det är väl använda pengar, som i ett längre perspektiv kommer att betala sig. Barnen har rätt till sina föräldrar och föräldrarna måste få tid för sina barn. Föräldraförsäkringen har i botten ett garantibelopp, som är . Den har höjts . Vi anser nu att tiden är inne att höja den ytterligare. Vid nästa etapp i utbyggnaden av föräldraförsäkringen, nämligen , skall garantibeloppet omvandlas till ersättning enligt sjukpenningnivån. Garantibeloppet kommer då endast att gälla den som inte har haft inkomster som berättigar till föräldrapenning enligt sjukpenningnivån. Den kategori föräldrar det här framför allt gäller är unga som ännu inte kommit in på arbetsmarknaden, föräldrar som varit lediga för studier och folk i glesbygder där båda inte arbetar utom hemmet. Det finns givetvis andra kategorier som också behöver skyddas ekonomiskt. Vi anser det helt nödvändigt att garantibeloppet höjs. Varje försäkring måste ha en grundnivå där alla får tillgång till försäkringen. I annat fall drabbas de grupper av föräldrar som har svag ekonomi. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som har anförts i motionen om nödvändigheten av en höjning av garantibeloppet inom föräldraförsäkringen. () ()
mot · GC02Sf12 · 1989-02-01 00:00:00 — 1988/89: Sf 12 med anledning av prop. 1988/89:69 om utbyggnad av föräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet I propositionen föreslås en utbyggnad av föräldraförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Föredragande statsrådet anför i anmälan till propositionen om utbyggnad enligt ovan under avsnitt 2.1.1 Föräldraledighetslagen bl.a. följande: Sorn villkor för rätt till ledighet gäller enligt 5 § att arbetstagaren varit anställd hos arbetsgivaren antingen eller sammanlagt . Kvinnliga arbetstagare har dock enligt 4 § alltid rätt till ledighet före och efter förlossning. Någon förändring i denna del föreslås inte i propositionen. Enligt min mening borde en större valfrihet vad gäller att ta ut ledigheten före förlossningen ges. Från mödrahälsovården kommer rapporter om många sjukskrivningar . Anledningar som anges är illamående, trötthet och ryggont, vilka inte direkt härrör till någon sjukdom. Kvinnorna upplever sig under graviditeten ofta som otillräckliga i yrkeslivet. De skulle naturligtvis behöva få en mer positiv bild av sin graviditet. En undersökning av sammanlagt 300 nyblivna mödrar i visar att av kvinnorna varit sjukskrivna av sin graviditet. I denna siffra ingår endast sjukskrivning av läkare vid mödrahälsovårdscentraler. Med anledning av signaler om stor sjukskrivning under graviditeten borde en översyn om orsakerna till detta utredas. Med hänvisning till det anförda hemställes att begär att regeringen skall företa en översyn om orsakerna till den höga sjukskrivning som förekommer bland gravida kvinnor.