mot · GC02Sk450 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk450 av m. fl. (m) Skattevillkoren för småföretagen Stärkt äganderätt och näringsfrihet 5 Rättssäkerhet vid beskattning 15 Behovet av avreglering 18 Åtgärder inom arbetsrätten 19 Offentlig upphandling och konkurrens 22 1 1988/89. 3 sami Nr Sk450 Genom ett snabbt stigande skattetryck, omfattande regleringar, växande byråkrati, minskad rättssäkerhet och urgröpt äganderätt har situationen för de mindre och medelstora företagen och deras ägare försämrats. Morgondagens välfärd och möjligheterna att på allvar föra ur de ekonomiska problemen beror på nya idéer som prövas och utvecklas . En global omvandling där industrisamhället ersätts av ett informationssamhälle har påbörjats. Utvecklingen i de regioner och länder som leder denna globala omvandling visar att det inte i första hand är de stora företagen, grupperna och nätverken som står i spetsen för förändringarna. Om skall kunna bibehålla och utveckla välfärden måste de mindre och medelstora företagen få en renässans. Företagens och den enskilde företagarens situation måste förbättras. Äganderätten liksom näringsfriheten måste skyddas och stärkas. Skattetrycket måste sänkas. I första hand bör en rejäl marginalskattereform genomföras, men därutöver är det nödvändigt att sänka förmögenhetsbeskattningen, skatten på aktieutdelningar, skatten vid generationsskiften och skatten vid försäljning av företag. Också bolagsbeskattningen måste reformeras utan att reserveringsmöjligheterna för mindre företag försämras. Dessutom är det angeläget att se över och ta bort flera av de särskilda reglerna för fåmansbolagsägare. måste få en så nära anknytning till EG:s inre marknad som möjligt. Rättssäkerheten vid beskattningen måste stärkas. Detta bör ske bl. a. genom att generalklausulen avskaffas, att ersättning utgår för kostnader i skattemål, att bevissäkringslagen avskaffas och betalningssäkringslagen reformeras. av regleringar och kraven på uppgiftsskyldighet måste begränsas. Förändringar inom arbetsrätten krävs. Böterna för olovliga strejker bör höjas, reglerna om facklig vetorätt bör avskaffas och anställningsreglema reformeras. Näringslivet är motorn i den utvecklingsprocess som påbörjades och som har medfört att förvandlats från ett fattigt land till en relativt rik nation. Näringslivet är en samlande benämning på tiotusentals företag, som alla en gång byggts upp kring en idé eller uppfinning. Bakom dessa har det ytterst stått enskilda och fria företagare, som tillsammans med skickliga arbetare och tjänstemän utvecklat sin idé. har emellertid utvecklingen vänt. har fallit tillbaka som industrination. Produktionsökningen har varit långsammare än i många andra industriländer. Stora devalveringar, 1980-talets internationella konjunkturuppgång och fallande råoljepriser gav en tillfälligt högre tillväxt . Den svenska industrin har åter Relativpriset för svenska produkter stiger. Trots att den är medveten om situationen förmår den socialdemokratiska regeringen inte angripa de grundläggande problemen. Det behövs generella insatser som stärker näringslivets långsiktiga konkurrenskraft. Det kan ske framför allt med en ekonomisk politik som ger låg inflation, låga räntor och begränsade lönekostnadsökningar. De små företagens utvecklingsmöjligheter är av avgörande betydelse för hela den svenska ekonomin. De små företagen är ett omistligt inslag i näringslivet och deras betydelse kommer att öka. De mindre och medelstora företagen måste få en renässans. Därför måste deras och den enskilde företagarens villkor förbättras. I morgondagens samhälle krävs decentralisering, dynamik och variationsrikedom. Utvecklingen i de regioner och länder som leder den globala omvandlingen visar detta. Det är inte främst de stora företagen som bryter väg mot en ny tid, utan de små företagen, grupperna och nätverken. har det också visat sig att antalet sysselsatta i de mindre företagen har ökat. arbetar över 1 100000 personer i företag (exkl. jordbruk) med färre än 200 anställda. De svarar för av svensk export. talar socialdemokratiska politiker ofta väl om de mindre företagen. Man understryker att det är positivt att det startas nya företag. Men tyvärr finns det en stor klyfta mellan ord och handling. Förutom de rent adminstrativa problem som en nybliven företagare möter finns det en lång rad hinder av ännu allvarligare karaktär. Även om socialdemokrater numera i ord kan ha en ganska positiv inställning till mindre företag är deras inställning till företagarna fortfarande negativ. Trots att småföretagare givetvis är en mycket heterogen grupp människor förenas de alla av en vilja att själva ta ansvar för och påverka sin livssituation. De och deras familjer väljer att ofta ta stora ekonomiska risker och att satsa mycket tid för att förverkliga sina egna idéer. Det är ur denna grupp kreativa och innovativa människor som svenskt näringsliv tidigare hämtat sin dynamik. de , , , , och är alla utmärkta exempel på hur väsentligt det är att vi även i dagens har en näringsmiljö som låter nya företag och idéer slå rot och växa. framtid avgörs av de företag som ännu inte blivit stora, kanske inte ens har startat. Vi måste därför ha ett näringslivsklimat som stimulerar kreativa unga människor att starta egna företag. Skall klara framtidens krav kan den svenska ekonomin inte domineras helt av ett fåtal stora industrikoncerner. Det måste också finnas många mindre företag. Just genom att nya företag startar kan många nya fl 1988/89. Därför måste regler och lagar utformas så att det är enkelt att bygga upp nya företag. Nyföretagandet har ökat, men många av de nybildade företagen har för litet eget kapital. Det ökar risken för tidig utslagning. De externa källorna av ägarkapital till nystartade företag har inte ökat. Däremot finns god tillgång på lån med hög ränta. En politik för att stödja nyföretagandet måste vara generell. Det finns ingen möjlighet för privatpersoner att på skattemässigt fördelaktiga villkor förbereda sitt företagande till skillnad från i flera av våra viktigaste konkurrentländer. går vaije år miste om ett stort antal potentiellt livskraftiga företag, och kanske ett eller flera möjliga storföretag i vardande. Det internationella rörligheten av kapitalet kräver att villkoren för att investera i svenskt nyföretagande inte är sämre än att investera i motsvarande utländska företag. Det är viktigt att utvecklingsfonderna inom sitt ansvarsområde ges möjlighet att vara en effektiv hjälp till företagarna och i synnerhet nyföretagandet. Utvecklingsfonderna bör inte ägna sig åt utlåningsverksamhet. Företagens kreditförsörjning kan ske genom de normala kanalerna på kreditmarknaden. För utveckling av vissa nya produkter finns möjlighet att erhålla stöd från STU. Rådgivningsverksamhet bör huvudsakligen inriktas på att främja start av företag. Presumtiva företagare behöver ofta råd kring hur ett företag skall startas och drivas. En ny stor arbetsuppgift för utvecklingsfonderna blir nyföretagandet inom den del av ekonomin som innefattas i den offentliga sektorn. Utvecklingsfondernas möjligheter att fungera effektivt har försvårats genom att styrelseledamöterna tillsätts utifrån politiska meriter. Det måste därför finnas fler personer med erfarenhet från näringslivet i utvecklingsfondernas styrelser. Kompetensnivån inom det svenska undervisningsväsendet och på svenska forskningsinstitutioner är av avgörande betydelse för de svenska företagens framtida konkurrenskraft. STU har en mycket viktig uppgift i att främja teknisk forskning och utveckling. För att detta skall kunna ske krävs att det vid STU finns en god teknisk och ekonomisk kompetens. Det är emellertid väsentligt att förvaltningen vid STU inte blir alltför omfattande. I de största svenska företagen finns mycken EG-kunskap utvecklad och samlad, medan den är bristfällig i många andra företag. Kunskaperna är emellertid inte vetenskapligt systematiserade och sällan direkt användbara i undervisningen vid våra universitet och högskolor. Det är väsentligt att den vetenskapliga kompetensen på detta område förstärks vid de svenska högskolorna. Detta kan sedan lägga grunden för avancerad undervisning vid olika instutioner. är i mycket stor utsträckning beroende av internationell handel och av att svenska företag kan vara aktiva utomlands. Moderata samlingspartiet har i en separat partimotion deklarerat som sin målsättning att frihandeln bör utökas så långt som möjligt. Vi har understrukit behovet av att kan nå ett så nära, varaktigt och omfattande samarbete som möjligt med EG. bör pröva en strategi av stegvis anslutning mot målet att svenska medborgare och företag skall erhålla samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter som medborgare och företag i i övrigt. EG-relationerna är ofta väsentligare för små än för stora företag. De stora koncernerna startar egna verkstäder eller bildar nya företag inom EG medan de små företagen oftast är hänvisade till att producera i och exportera till EG. Löntagarfonderna leder till en smygande socialisering av det svenska näringslivet. Löntagarfonderna har utformats så att de förblir under socialdemokratisk kontroll oavsett hur riksdagsmajoriteten växlar. Ett inslag i löntagarfondssystemet är den så kallade småföretagsfonden. Småföretagsfonden har en av regeringen utsedd styrelse men förlitar sig för administration m. m. på investeringsbankens resurser. Enligt vår mening bör löntagarfondssystemet avvecklas. LO har presenterat förslag som innebär ett nytt fondsystem av ännu större omfattning än löntagarfonderna. Vi avvisar självfallet de i förslaget torgförda idéerna. 3 Stärkt äganderätt och näringsfrihet 3.1 Skydd för äganderätten En förutsättning för vårt välstånd är en fri ekonomi. har äganderätten och näringsfriheten naggats i kanten av politiska beslut som socialdemokraterna initierat. Det är otillfredställande att riksdagsmajoriteten på grund av tillfälliga opinioner kan införa lagar som förändrar grundvalarna för vår ekonomi. I grundlagen har inskrivits skydd för vissa fundamentala rättigheter. Skyddet för äganderätten i den svenska regeringsformen är relativt svagt. I andra länder i finns mera omfattande grundlagsskydd för enskild äganderätt. Även om de mänskliga rättigheterna baseras på en vilja att försvara den enskilda äganderätten. Den svenska författningen bör revideras så att skyddet för äganderätten stärks. 3.2 Skydd för näringsfriheten Friheten att starta foretag är en nödvändig förutsättning för en fungerande marknadsekonomi. Att kunna försörja sig genom egen verksamhet är en självklar rättighet. Näringsfrihet måste därför råda. De inskränkningar som skall få finnas i rätten att starta eller driva ett företag måste grundas på mycket tungt vägande skäl, såsom omtanke om andra människors liv, hälsa eller egendom. Inom alltför många områden råder inte någon reell etableringsfrihet - rätten att bedriva en verksamhet kan av politiska skäl i praktiken vara inskränkt. Offentliga monopol och diskriminerande bidragsbestämmelser inom framför allt vård- och omsorgsområdena utgör effektiva hinder. Varken läkare eller tandläkare, och inte heller t. ex. förskollärare, har reella möjligheter att starta ett eget företag. Inom andra områden finns det en direkt etableringskontroll och vandelsprövning, som t. ex. i restaurangbranschen och inom delar av kommunikationssektorn. Näringsfriheten, dvs. rätten att starta och driva ett eget företag, måste få ett skydd i grundlag. Dessa frågor behandlas utförligare i annan motion. Det totala skatteuttaget i förhållande till de samlade inkomsterna (skattetrycket) är i extremt högt i ett internationellt perspektiv. De mindre och medelstora företagens utveckling försvåras kraftigt av det höga skattetrycket och av skattesystemets struktur. Höga marginalskatter påverkar lönebildningen negativt och minskar företagarens benägenhet att expandera verksamheten. Höga arbetsgivaravgifter ökar företagens kostnader och minskar deras konkurrenskraft. Inte minst gäller detta inom tjänstesektorn, där kombinationen av höga arbetsgivaravgifter och höga marginalskatter omöjliggör den tillväxt som exempelvis kommit till stånd i . Den svenska skattedebatten hamnar ofta på villovägar. Få är de som inte är kritiska mot de extremt höga skatterna. Men i stället för att angripa huvudproblemet skattetrycket har föreslagits omfördelningar av skatteuttaget mellan olika skatter men inom ramen för oförändrat eller t. o. m. stigande skattetryck. Sålunda har t. ex. en övergång från inkomstskatter till andra typer av skatter, såsom utgiftsskatt, real beskattning eller indirekta skatter som moms eller proms, diskuterats. Lika ofta har emellertid en djupare analys visat att nya problem skulle tillkomma vid sådana förändringar av skattesystemet. Varje skatteomläggning som har ett oförändrat skattetryck som utgångspunkt blir ett nollsummespel. Några kommer att vinna, medan andra förlorar. Även dagens skattedebatt fokuseras alltför mycket på olika typer av skatteomläggningar snarare än på huvudproblemet med det höga skattetrycket. steg skattetrycket till . Trots löften om motsatsen har skattetrycket till 1988 stigit med , dvs. med , vilket är ungefär lika mycket som hela den statliga inkomstskatten inbringar /89. Då inträffar det otroliga att regeringen på årets näst sista dag meddelar att den kommer att föreslå en särskild skatt på företagsvinster, som beräknas inbringa ! Vi avvisar med bestämdhet denna skatt, som ju ytterligare höjer det höga skattetrycket. Samband mellan real avkastning före bolagsskatt och real avkastning efter skatt hos aktieägaren vid olika inflationstakter lör en ägare som satsat i ett foretag Real avkastning på eget kapital bolagsskatt -6 -5 -4 -3 -2 -1 0 Real avkastning på aktieplaceringen efter skatter Källa: Arbetslöshetsfällan av m.fl., SAF 1985 Den samlade effekten av olika skatter för en företagare är ofta extremt hög. Dubbelbeskattningen av bolagsvinster i kombination med höga marginalskatter, förmögenhetsskatten och reavinstbeskattningen gör att det krävs mycket höga vinster före skatt för att nå en positiv avkastning efter skatt. I diagram 1 visas sambandet mellan real avkastning före skatt på eget kapital i ett företag för en ägare som satsat i företaget, vid respektive inflation. Vid inflation, vilket ungefärligen mot svarar 1970-talets genomsnitt, krävs realt före skatt för att nå upp till noll procents avkastning efter skatt. Vid inflation krävs realt före skatt för en nollavkastning efter skatt. Beskattningen gör det sålunda nästan omöjligt för företagsägaren att få ut en positiv avkastning efter skatt. Detta har självfallet haft mycket stor negativ inverkan på egenföretagande och entreprenörskap. Problemen löses inte genom att skattebördan på olika sätt flyttas mellan olika grupper och mellan olika typer av skatter. Enda möjligheten är att sänka skattetrycket. Moderata samlingspartiet förespråkar en skattepolitik som leder till ett sänkt skattetryck. Vårt mål är att skattetrycket skall sänkas med i genomsnitt ungefär en procentenhet till dess att kommit i nivå med jämförbara länder. De negativa effekterna för individer och företag som enbart en skatteomläggning skulle innebära kan därmed undvikas. Nedan redovisas ett antal förslag som sammantaget skulle väsentligt förbättra förutsättningarna att äga, driva och starta företag. För mindre och medelstora företag ger de höga marginalskatterna särskilt stora problem. Allmänt gäller att lönebildningen påverkas negativt. Till detta kommer att enskilda företagare vid beslut om nya eller utvidgning av gamla verksamheter ofta tvingas kalkylera med att av ett eventuellt överskott går bort i skatt och egenavgifter. Det torde stå klart för de flesta att expansionskraften för mindre och medelstora företag hämmas genom en så hög beskattning. Den övergripande skattereform som vi föreslår innebär att marginalskatten skall vara för de allra flesta inkomsttagare genom att den statliga inkomstskatten slopas för dessa. Ingen skall ha högre marginalskatt än . Förutsättningen för en varaktig skattereform är också att inflationen inte tillåts höja skatteuttaget. Vi vill därför att fullt inflationsskydd av inkomstskatteskalorna skall återinföras. Den begränsning av rätten till underskottsavdrag som tillämpas fullt ut är ett brott mot de principer som länge burit upp vårt skattesystem. Avdragsbegränsningen, som ger särskilt negativa effekter, kritiserades också mycket hårt av så gott som samtliga remissinstanser vid behandlingen av det ursprungliga förslaget till skatteomläggning. Inkomstbeskattningen är uppbyggd så att summan av de inkomster en person har från olika förvärvskällor skall beskattas. För att få ett rättvisande mått på var och ens förmåga att betala skatt avräknas underskott som kan uppkomma i någon förvärvskälla. Härigenom skapas såväl rättvisa som symmetri i skattesystemet. som avdrag för erlagda räntor medges beskattas således uppburna räntor. Inte minst i en nystartad rörelse har detta stor betydelse. Förlust i en rörelse kan därmed avräknas mot överskott i annan rörelse eller vid övergång från anställning till eget företagande mot inkomst av tjänst. Enligt vår uppfattning bör underskottsavdragsbegränsningen avskaffas successivt med början . Det sker genom att de marginalskattesänkningar som vi föreslår genomförs i skatteskalan för tilläggsbelopp. har den högsta förmögenhetsskatten bland . Skatteuttaget för förmögenhetsskatt börjar redan vid med 1,för att öka till vid förmögenheter . För en person som har en förmögenhet som ger låg eller ingen direkt avkastning blir förmögenhetsskatten särskilt betungande. Detta gäller inte minst småföretagare som lyckats bygga upp ett rörelsekapital och dessutom fått höjt substansvärde i företaget till följd av inflationen. Pengar till förmögenhetsskatten måste tas ur firman, vilket innebär en kraftigt ökad kostnad för företaget. Den rörelseidkare som har en marginalskatt på måste belasta rörelsen med ett bortåt sex gånger så stort belopp (inklusive inkomstskatt och egenavgifter) för att få pengar till skatten. Många företagare blir tvungna att successivt eller helt sälja ut sitt företag för att kunna bära en sådan skattebörda. Och många mindre och medelstora företag har, bl. a. på grund av förmögenhetsskatten, därför sålts till storföretag och investmentbolag. Beskattningen av arbetande kapital i mindre och medelstora företag utgör en allvarlig ekonomisk belastning för företagen. Tillväxten hämmas till nackdel inte bara för företaget och dess anställda utan för hela vårt lands ekonomi. Därför bör beskattningen av arbetande kapital avskaffas i dessa företag. Inte endast skatteskalan bestämmer förmögenhetsskattens tyngd. En råd regler om värderingen av själva förmögenheten påverkar också skattebelastningen. Vid höstriksdagen 1986 beslöts att skall tas av noterade värden. Värderingen med utgångspunkt från substansvärdet övergavs. Resultatet innebär en avsevärd skärpning av förmögenhetsskatten. Denna kan dessutom slå mycket ojämnt, exempelvis till följd av snabba kurssvängningar. Reglerna för förmögenhetsvärderingen av bör därför ändras så att deklarationsvärdet bestäms till av substansvärdet. 4.4 Beskattning av aktieutdelningar Dubbelbeskattningen av aktiebolag har kritiserats. Den bör enligt vår uppfattning avskaffas helt. I avvaktan på ett fullständigt avskaffande bör vissa lättnadsregler kunna införas. För utdelningar i icke börsnoterade aktiebolag har vissa lättnadsregler redan införts. I sådana bolag får man göra avdrag av det utdelade beloppet, dock ej av aktiekapitalet eller högst Eftersom flertalet småföretag har lågt aktiekapital ger regeln dem mycket liten lättnad. För att förbättra för dessa företag bör den nu nämnda regeln ändras så att bolaget får göra avdrag av utdelningen, dock ej med av aktiekapitalet eller högst med . 4.5 Arvs- och gåvobeskattningen Även arvs- och gåvobeskattningen är mycket hög i . Den högsta skattesatsen för efterlevande make, barn m. fl.uppgår till . Skatteskalans progressiva utformning innebär att de totala arvsskattebeloppen, räknade som andel av den skattepliktiga , snabbt blir mycket stora. I de flesta andra jämförbara länder är arvsbeskattningen klart lägre. Så är exempelvis den högsta skattesatsen för make och barn i , i och i (i tas skatt inte alls ut om det rör sig om make). Gåvoskatteskalan överensstämmer med arvsskatteskalan. Beskattningen av gåva skiljer sig från arvsbeskattningen i vissa andra avseenden. Det gäller bl. a. det skattefria grundavdrag som kan göras vid arvsbeskattningen. Den internationellt sett höga arvs- och gåvobeskattningen är orimlig och skapar många problem bl. a. i samband med övertagande av jordbruk eller rörelse vid ett generationsskifte. bör de svenska arvsskattesatserna anpassas till den genomsnittliga nivå som gäller i övriga nordiska länder. Som ett första steg bör de skattefria bottenbeloppen vid arvsbeskattningen från ökas så att den avlidnes efterlevande make kan erhålla tolv basbelopp skattefritt, barn eller annan nära anhörig fem basbelopp och annan person två basbelopp. När det gäller gåvobeskattningen bör man skattefritt få erhålla en gåva på upp till ett halvt basbelopp utan att beskattning inträder och oavsett om beloppet utgörs av personligt lösöre eller andra tillgångar. Även arvs- och gåvoskatteskalorna bör sänkas på sätt som föreslås i vår partimotion om skattepolitiken. För att delvis undvika den s. k. bör aktier (eller motsvarande tillgångar) som ingår i ett dödsbo vid arvsbeskattning, som ett alternativ kunna tas upp till det värde som gällde då avyttring i syfte att Finansiera betalning av arvsskatten sker. Även vid arvs- och gåvobeskattningen bör börsnoterade aktier, med hänsyn till den latenta skatteskulden, tas av sitt marknadsvärde. skall, i likhet med vad som bör gälla vid förmögenhetsbeskattningen, tas av sitt substansvärde. Planerade generationsskiften hindras genom att successiva överlåtelser inte kan genomföras. Den s. k. trettioprocentsregeln får nämligen inte användas. Förändring måste ske så att den s. k. trettioprocentsregeln för förmögenhetsvärderingen alltid skall ske vid värdering i gåvobeskattningen även vid successiva överlåtelser. Att kunna väl planera generationsskifte eller annat ägarbyte i företaget . 1 är av vikt inte endast för företagaren utan också för de anställda. Förutom Sk450 att arvs- och gåvoskatterna bör sänkas bör ändringar också ske i vissa andra skatterregler, vilket närmare utvecklas i nästföljande två avsnitt. Egendomslivränta har varit ett praktiskt instrument vid företagsöverlåtelser, innebärande att säljaren beskattades i takt med att beloppet blev tillgängligt för lyftning. fick köparen tillgång till en för mindre företag lämplig finansieringskälla. skall vederlag i livränteform beskattas som realisationsvinst eller i förekommande fall i den förvärvskälla den avyttrade egendomen ingått. Egendomslivräntan kan efter denna lagändring inte användas för företagsöverlåtelse. Det är viktigt för successionen inom den mindre företagsamheten att man återgår till tidigare lagregler vid försäljning av rörelse eller jordbruk. Realisationsvinstbeskattningen av aktier har skärpts under den socialdemokratiska regeringsperioden, i skarp kontrast till vad som sker i flertalet länder i vår omgivning. Många länder har full skattefrihet för försäljningsvinster på aktier efter en relativt kort tids innehav eller höga fribelopp vid försäljning. Realisationsvinstskattereglema för aktier bör därför skyndsamt ses över för att förenklas och bringas i bättre överensstämmelse med de regler som gäller i vår omvärld. Reformeringen av reavinstbeskattningen skulle kunna utformas så att full skattefrihet inträder innehav. Inom femårsperioden beskattas av en realisationsvinst efter indexering tvåårsgränsen slopas således. De negativa effekterna av löntagarfonderna gör sig redan gällande. Vinstdelningsskattens märkliga utformning får ibland helt absurda effekter. Många bolag som går med förlust tvingas betala vinstdelningsskatt.