ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub659 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub659 av m. fl. (m) Receptarie- och apotekareutbildning Vid farmaceutiska fakulteten i utbildas 80 receptarier och 80 apotekare. Genom kompletteringsutbildning utbildas också ca 220 receptarier, som arbetat som apotekstekniker. Nytillskottet av farmaceutisk kompetens är nu helt otillräckligt. Svensk läkemedelsindustri, den farmaceutiska forskningen samt är huvudsakliga avnämare av utbildade farmaceuter såsom apotekare och receptarier. Läkemedelsindustri och forskning rekryterar drygt hälften av de utbildade apotekarna. Utvecklingen är sådan att det med säkerhet kan sägas att alla avnämare kommer att öka sin nyrekrytering. Den svenska läkemedelsindustrin är framgångsrik också i ett internationellt perspektiv. För att kunna försvara denna position erfordras att behovet av farmaceutisk kompetens kan tillgodoses. En samlad bedömning av behovet av utbildningsplatser på apotekarlinjen ger vid handen att en utökning 20 platser per termin är nödvändig för att fylla det framtida behovet av apotekare. När det gäller receptarierna är den helt dominerande arbetsgivaren. av de examinerade receptarierna går till Apoteksbolaget. Redan inför /88 påtalades ett behov av utbyggnad av utbildningen av receptarier om 40 utbildningsplatser. Statsmakterna efterkom inte detta önskemål. Inte heller /89 ökades antalet utbildningsplatser. Bakgrunden till det stora rekryteringsbehovet står att finna främst i de uppgifter som följer av statens avtal med Apoteksbolaget. Ökad egenvård, ett förändrat konsumtionsmönster av läkemedel till följd av befolkningens förskjutning mot högre ålder, samt apotekspersonalens ökade engagemang i rådgivning och information är tre viktiga utgångspunkter. Till detta kommer ytterligare faktorer såsom att pensionsavgångarna inom apoteksväsendet kommer att tredubblas och effekterna av den lagenliga rätt till föräldraledighet m. m. som fortfarande till övervägande del nyttjas av kvinnlig personal. Utöver ovanstående kan konstateras att svensk lagstiftning kräver farmaceutisk examen för behörighet att expediera läkemedel. Någon alternativ rekryteringsväg för apoteksväsendet föreligger alltså inte. Kan inte rekryteringsbehovet tillgodoses hotas helt enkelt säkerheten i läkemedelshanteringen. Sammanfattningsvis konstaterar vi att den nu planerade utbildningen inte täcker framtida behov av receptarier. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att trygga det framtida behovet av apotekare och receptarier. () () (m) () () () 1988/89 Ub659
mot · GC02Ub660 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub660 av m. fl. (m) Standarden på den svenska utbildningen Europafrågorna har mycket stor betydelse för . Oavsett om blir medlem i EG eller ej, är det nödvändigt att sträva efter ett så nära samarbete som möjligt, inte minst på utbildningens område. och de enskilda medlemsländerna sporras av ambitionerna att förverkliga den inre marknaden till allt större ansträngningar inom många områden. Ett av de viktigaste av dessa områden är ungdomens utbildning och sysselsättning. ungdom måste få lika goda förutsättningar som ungdomar i EGländerna. Detta måste ske genom såväl åtgärder här hemma som att vi i i största möjliga utsträckning engagerar oss i samarbete med EGländerna. Vi måste få delta i deras olika utbildnings- och utbytesprogram. Av särskild vikt är att garantera att våra studerande har behörighet på samma nivåer som de som gäller för motsvarande utbildningar inom EG. EG har redan beslutat att anta riktlinjer för ömsesidigt erkännande av utbildningar på akademisk nivå och intresset riktas nu mot yrkesutbildningarna. Man har kommit långt med jämförande analyser av yrkesutbildningarna i de olika och överväger i vilken form man bäst kan säkerställa de yrkesutbildades rörelsefrihet inom EG. För svenskt vidkommande är det intressant att notera att man inte i något av dessa avseenden försöker harmonisera utbildningarna i de olika länderna eller närmare förestava utbildningarnas uppläggning och innehåll. I stället resonerar man i termer av vilken kompetens som uppnås uttryckt i behörighet att utöva yrkesverksamhet inom det avsedda området. Behörighetskraven i EG:s direktiv knyts inte enbart till utbildning. Man anger att kraven kan förutsätta även viss praktik eller yrkeserfarenhet. Ovanstående innebär att möjligheterna för svenska medborgare att utöva yrkesverksamhet på olika nivåer inom EG blir beroende av hur väl de svenska utbildningarna anses utveckla erforderlig kompetens. Detsamma gäller utbildnings- och utbytesprogrammen. Det är därför synnerligen angeläget att alla svenska utbildningar såväl de yrkesinriktade som de teoretiska så långt det är möjligt ger de studerande en kompetens som kommer att accepteras av . De studerande i vårt land måste få kompetens på minst de nivåer som fastställs inom EG. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att alla svenska yrkesinriktade och teoretiska utbildningar ger en kompetens som kommer att accepteras av . () () (m) () () () 1988/89 Ub660
mot · GC02Ub661 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89: Ub661 av () och (båda fp) Miljövårdsutbildning på tekniska högskolor I motion 1985/86: Ub582 föreslog vi att miljövårdsutbildningen skulle förstärkas vid de tekniska högskolorna. konstaterade i sitt betänkande 1986/87:4 att regeringen uppdrog åt UHÄ att utreda vissa frågor beträffande den här aktuella miljövårdsutbildningen. Därefter uppdrog regeringen åt UHÄ att beakta behovet av att miljövårdsfrågoma integreras i civilingenjörs- och naturvetarutbildningarna i samband med att utbildningsplanerna förändras. Vi har erfarit att den i vår förra motion aktualiserade förstärkningen av miljövårdsutbildningen inte resulterat i att ämnet fått en nämnvärt starkare ställning trots regeringens uppdrag till UHÄ enligt ovan. Vi vill med denna motion åter aktualisera ärendet. Vi anser att civilingenjörer, bergsingenjörer och arkitekter hör till de yrkesgrupper som med ökad kunskap har stora möjligheter att göra viktiga miljövårdande insatser även då miljövård ej hör till de egentliga arbetsuppgifterna. UHÄ och universiteten/högskolorna bör strukturera undervisningen för civilingenjörer, bergsingenjörer och arkitekter så, att området ekologi/ miljövård blir obligatoriskt. Vårt förslag om att lärartjänster inom miljövårdsområdet inrättas vid varje teknisk högskola är fortfarande i högsta grad aktuellt. Vi inser, att det finns stor risk för att andra ämnesområdens företrädare anser att kursplanerna inte tål ändringar och att tiden inte räcker för ens några veckors miljövårdsutbildning för varje student. Ämnesmässigt revirtänkande bör dock inte hindra en utveckling där utbildning som ger ansvar för miljökapitalet får ökad plats. Vi föreslår att för regeringen redovisar, att den önskade förstärkningen av den här aktualiserade utbildningen ännu ej fått nämnvärt genomslag i verksamheten vid högskolorna. Med hänvisning till vad som anges i denna motion hemställer vi att beslutar att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anges om miljövårdsundervisning som obligatorisk del i civilingenjörs-, bergsingenjörs- och arkitektutbildning. () () 1988/89 Ub661
mot · GC02Ub664 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub664 av och (båda mp) Regeringen föreslår i budgetpropositionens sjunde huvudtitel att anslår 93 milj. kr. till ett matematiskt centrum vid () i . Objektet ligger på sjunde plats i prioriteringslista och man räknar med att kunna bölja bygga . CTH har planerat för ett matematiskt centrum och det är av vikt för högskolans verksamhet och därmed för kommunen att ett centrum förverkligas inom en inte alltför avlägsen framtid. Det är ett gammalt önskemål och man har inom kommunen till och från diskuterat var centret skall ligga. gjordes en planutredning och kommunen anvisade då ett par kvarter i närheten av CTH, som sedan tackade nej till. har samma område, Mossens villaområde, aktualiserats i en ny planutredning, men en rad omständigheter talar för att det kan anses lämpligt för . Förutsättningarna för CTH:s framtida expansion har ändrats på så sätt att ett centrum på denna plats skulle komma att ligga isolerat i ena utkanten av högskoleområdet. Dessutom arbetar kommunen på en översiktsplan, som kan beräknas vara klar . En mycket stark lokal opinion inklusive samtliga lokala partiorganisationer utom (m) motsätter sig den aktuella placeringen. Biltrafiken inom dessa delar av är omfattande och behöver minskas. Det nu aktuella förslaget skulle innebära en ökning. Mossens villaområde består av ett trettiotal småhus från 20- och . De har kulturhistoriskt värde och det vore synd att riva dem. Trots att skälen mot den beskrivna placeringen av matematiskt centrum är starka har majoritet tillstyrkt en planändring. Detta har gjorts med motiveringen att gamla planer är just gamla. I botten ligger, om vi förstått det hela rätt, en övertygelse hos dessa kommunpolitiker om att kommer att få vänta på ett matematiskt centrum, om inte får tillåtelse att disponera just den mark som den själv bestämt sig för. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär att och får i uppdrag att medverka till en förutsättningslös utredning av högskolans utbyggnadsbehov vilket inkluderar alternativ placering av matematiskt centrum. 1988/89 Ub664
mot · GC02Ub671 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :Ub671 av och (båda m) Inrättande av en träbyggnadsteknisk högskola Trä är ett av mest användbara byggmaterial och med all säkerhet mest betydelsefulla material överhuvud taget med beaktande av kopplingen till skogsbruk, arbetstillfällen och exportintäkter. Tre fjärdedelar av allt trä som produceras i går till byggändamål inom eller på våra exportmarknader. Grunden för en framgångsrik användning av trä till byggändamål är goda kunskaper om materialet och dess användnings- och utvecklingsmöjligheter. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att den undervisning som meddelas på området träbyggnadsteknik är så begränsad. Vid och högskolor finns ingen enda institution eller avdelning som i någon större omfattning bedriver undervisning i specifik träbyggnadsteknik. Det här har fått till följd att byggherrar, arkitekter och byggnadskonsulter saknar den gedigna träkunskap, som var förknippad med svensk byggnadstradition. Andra material, som fått ett betydligt större utrymme inom svensk utbildning och forskning, har efter hand kommit att ersätta träet trots att det bl a har utomordentligt goda miljö- och värmeisolerande egenskaper. Den undanskymda roll som träet tilldelats inom högskoleutbildningen har bidragit till att ny teknik, nya produkter och användningsområden inte tillkommit i den takt som varit önskvärd speciellt mot bakgrund av den allt hårdare konkurrensen från andra material och från andra trävaruexporterande länder. En träbyggnadsteknisk högskola vore motiverad mot bakgrund av de stora bidrag som sågverken och träindustrin lämnar till folkhushållet i form av sysselsättning, exportintäkter netto etc. Verksamheten vid högskolan bör vara av sådan kvalitet och omfattning att den medger en framgångsrik forsknings- och utvecklingsverksamhet. Detta är nödvändigt för att göra skolan attraktiv för studenter och lärare. Högskolan bör förläggas till en sådan ort att upptagningsområdet passar med tanke på rekryteringen av framtida projektorer inom byggverksamheten. Det senare torde innebära en förläggning till eller i närheten av någon expansiv region i landet. Möjligheter till kontakter med befintliga institutioner inom områdena teknik och arkitektur bör noga undersökas och utvärderas. Med anledning av det anförda hemställs att begär att regeringen till skall återkomma med ett förslag om inrättande av en träbyggnadsteknisk högskola i . () () 1988/89 Ub671
mot · GC02Ub672 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :Ub672 av och (båda m) Vidareutbildning inom träbyggnadsområdet 1988/89 Ub672-674 Utbildningen av ingenjörer och arkitekter inom träområdet har försummats. Utbildningen begränsas till kortare inslag om träet på gymnasiet och på högskolorna. Det här har lett till att projektering av tekniskt avancerade träbyggnader inte förekommer i önskvärd omfattning. Många praktiserande arkitekter och byggnadskonsulter, som i hög grad påverkar valet av material och byggnadsteknik, är på grund av dessa bristande kunskaper om och begränsade erfarenheter av trä obenägna att utföra träbyggnadstekniska projekteringar. Den situation som vi hamnat i är oacceptabel för ett så utpräglat träland som . Teknikutvecklingen har hämmats. Sågverks- och träindustrin har gått miste om en värdefull inhemsk marknad som i sin tur kunnat ge upphov till nya produkter och ny teknik för export. I många fall kommer det synnerligen resurseffektiva och ekologiskt och miljömässigt nästan ideala byggmaterialet trä inte till användning överhuvud taget på grund av bristande kunskaper bland byggherrar och projektorer. I andra fall blir, trots att trä valts, resultaten sämre än vad de annars skulle behöva bli, om kunskaper om trä kunnat tillhandahållas vid våra skolor. Omedelbara åtgärder måste vidtas för att komma tillrätta med ovan konstaterade brister. Fortbildning och vidareutbildning av redan verksamma konstruktörer och projektorer bör anordnas vid en eller flera av landets tekniska högskolor. Undervisningen bör bedrivas som deltidsundervisning med perioder av schemalagd heltidsundervisning vid högskolan varvat med egna studier och praktisk yrkesverksamhet. Utbildningen bör vara ettårig och kraven för att delta bör vara kunskaper motsvarande civilingenjörsnivå. Utbildningen avslutas med en examinering baserad på en kravnivå som är rimlig vidareutbildning. Praktiskt verksamma konstruktörer med erfarenhet av träkonstruktioner som genomgått utbildningen skall efter avklarade prov kunna erhålla auktorisation som ^byggnadskonstruktör. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vidareutbildning av byggnadskonstruktörer och arkitekter på träbyggnadsområdet. () () 1988/89 Ub672
mot · GC02Ub675 · 1989-01-25 00:00:00 — av m. fl. (s) Journalistutbildning i 1988/89 Ub675682 I årets budgetproposition tar utbildningsministern ställning för att journalistutbildningen skall bli 3-årig och att den även fortsättningsvis bedrivs i och . Dessutom föreslås att 30 årsstudieplatser förläggs till en ort i . Det är glädjande att satsningen på nu föreslås; detta kommer att leda till fler kvalificerade journalister i som kan verka för att regionen kommer ur den informationsskugga som är ett väsentligt hinder för utvecklingen av arbetsmarknad och näringsliv. Det är dock utomordentligt viktigt var i utbildningen etableras, så att en hög kvalité kan garanteras och en central placering erhålls. Det bör också framhållas att den vikt som utbildningsministern fäste vid forskaranknytningen av den norrländska journalistutbildningen till kan garantera den eftersträvade forskningsanknytningen och erbjuda dessutom många andra samordnings- och effektivitetsvinster. Journalistutbildningen kan här som på inget annat ställe integreras med annan utbildning och forskningsverksamhet, samlad på ett campusområde som ger anknytningsmöjligheter åt många olika håll. Här finns över 90 universitetsinstitutioner, som svarar för ett rikt grundutbildnings- och forskningsutbud inom fem fakultetsområden. Landets tredje konthögskola och en ny designhögskola utgör också unika regionala resurser. Den nu föreslagna journalistutbildningen förutsätter regelrätta ämnesstudier varvade med praktisk och teoretisk journalistik. En universitetsmiljö är därför av avgörande betydelse för de studerandes möjligheter till valfrihet inom ett brett utbildningsutbud. bedrivs vid en såväl nationellt som internationellt uppmärksammad forskning inom ämnesområdet information och kommunikation. Sedan ett tiotal år finns också ett aktivt tvärvetenskapligt seminarium i masskommunikation med seminarier, utgivning av skrifter, symposier, forskarkurser m.m. Ett centrum för massmediakommunikation håller på att växa fram i linje med de tankar som forts fram på olika håll om en samordnad nationell lösning på organisationen av forskning och utbildning inom informations- och kommunikationsområdet. Detta centrum utgör en gynnsam närmiljö för en journalistutbildning. Den satsning på forskning och utbildning som gjorts vid kan på ett övertygande sätt garantera att journalistutbildningen inte hamnar i ett vakum utan kan tillföras berikande impulser. Många av de förutsättningar som utbildningsministern framhåller i och finns också i . 1 1988/89. Vi menar därför att allt talar för att en journalistutbildning i bör förläggas till , där en fullvärdig forsknings- och utbildningsmiljö kan erbjudas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokalisera journalistutbildningen till . () () 1988/89 Ub675
mot · GC02Ub676 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub676 Behovet av lärare inom årskurser 1-7 kommer vara betydligt större än vad som tidigare beräknats, vilket framgår av UHÄs prognostal. Enligt riksdagsbeslut skall grundskollärarlinje med inriktning mot årskurserna 1-7 inrättas vid fr.o.m. /90. I budgetpropositionen föreslås emellertid för /90 att man skall avvakta med intag till . Motivet anges vara den dåliga tillströmning av sökande och de därmed många tomma platser på de orter där utbildningen nu sker. Mot detta måste anföras följande. Det skäl som regeringen anger är inte tillämpligt på i . kan uppvisa de högsta antagningssiffrorna i landet till grundskollärarlinjen med inriktning mot årskurserna 4-9. Vid intagningen till ht 1988 redovisas att överintag skett till tre specialiseringslinjer. Inte minst anmärkningsvärt är att rekryteringen varit god också till specialiseringen matematik/naturorienterande ämnen till vilken andra orter haft mycket svårt att rekrytera elever. Enligt min mening är det av största vikt att en fullständig grundskollärarutbildning vid kommer till stånd i enlighet med vad har beslutat. För detta talar inte minst det starkt ökande behovet av lärare som ovan redovisats. Den ovisshet som regeringsförslaget innebär är dessutom förödande för planeringen. är planeringen för en sammanhållen grundskollärarutbildning långt framskriden vid . För att nerlagda medel och befintliga resurser skall tas till vara måste planerad utbildning komma till stånd. I budgetpropositionen föreslås också att dimensioneringen vid vårdlärarlinjen i minskas med 6 platser. Reduceringen av platsantalet kan enligt min bestämda uppfattning inte accepteras då behovet av vårdlärare kommer att vara mycket stort . Efterfrågan till de få platserna är dessutom mycket hög. Till höstens 24 platser fanns 322'sökande. Med stöd av vad sorn i motionens anförts hemställs 1. att beslutar att en sammanhållen grundskollärarutbildning kommer till stånd vid i enlighet med vad som tidigare beslutats, 2. att beslutar att avvisa den föreslagna nedskärningen av platser på vårdlärarlinjen. 1988/89 Ub676
mot · GC02Ub677 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub677 av m. fl. (s) Sjuksköterskeutbildningen Enligt en undersökning saknas ca 3 400 sjuksköterskor. Landstingshuvudmännen har inför kommande budgetår äskat ett tillskott av nybörjarplatser till hälso- och sjukvårdslinjen motsvarande ca 600 platser. UHÄ har föreslagit att linjen utökas med 450 nybörjarplatser. 1 proposition 1988/89:100 bil. 10 föreslås att hälso- och sjukvårdslinjen utökas med 225 nybörjarplatser kommande budgetår. Den nuvarande stora bristen på sjuksköterskor tenderar att öka alltmer . Landstingens satsningar på högre vårdkvalitet riskerar att inte kunna fullföljas på grund av brist på kvalificerad vårdpersonal. Som exempel kan nämnas att har ett nyanställningsbehov av ca 400 sjuksköterskor/år de kommande tre åren. I kommer med det föreliggande förslaget att examineras maximalt 154 sjuksköterskor/år. På en helårsperiod uppstår bara i en brist på drygt 700 sjuksköterskor i förhållande till den ambitionsnivå som där fastlagts. Skall dessa sjuksköterskor rekryteras från andra regioner i landet? En sådan utveckling är varken realistisk eller önskvärd. Ingen region i landet har balans mellan tillgång och efterfrågan på sjuksköterskor. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av antalet nybörjarplatser på hälso- och sjukvårdslinjen.
mot · GC02Ub679 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub679 av m.fl. (m) Utbildningskapaciteten i En stor del av landets arbetsmarknad för högskoleutbildade finns i . Den allt snabbare tekniska utvecklingen ställer bl.a. krav på att de specialistutbildningar som ges är orienterade mot de verksamheter som är förknippade med teknikförnyelse. Att så inte är fallet belyses av följande sammanställning: Utbildningslinjer med stora balansbrister i . Källa: Specialbearbetningar av SCB-statistik Datorbas styr- och reglerteknik Teknisk fysik och elektronik (1) Andel (%) av de i landet examinerade 19771985 som bor i . (2) Andel (%) av utbildningskapaciteten som finns i . Till detta kommer att fått en allt mindre del av landets utbildningsresurser på högskolenivå. Exempelvis skapar funktion som förvaltnings- och administrativt centrum en stor arbetsmarknad för dem som utbildats inom administrativa, ekonomiska och sociala yrkesområden (AES-sektom). Här finns av utbildningskapaciteten i landet men av landets arbetsmarknad. En kartläggning beträffande behovet av utbildning inom data- och elektronikområdet har visat att avnämarna bedömer att man behöver anställa mångdubbelt fler än de som utbildats vid högskolan i regionen. Till vad som ovan anförts kommer, att behovet av fort- och vidareutbildning på högskolenivå är mycket stort i en region som med koncentration av kunskapsintensiva yrken. behöver också av detta skäl tillföras en större andel av högskoleutbildningen i landet, främst inom data- och elektronikområdet. Inom det datatekniska området har antalet platser ökat . En större del av ökningen har dock gått till andra delar av landet. Ett exempel på detta är behandlingen av den datavetenskapliga linjen. Vi anser att behovet av en datavetenskaplig utbildning i är väldokumenterad . Datavetenskaplig linje bör därför inrättas vid . Sammanfattningsvis gäller att den utbildning som erbjuds inom länet inte motsvarar de behov som näringslivet ställer i samband med den snabba teknikförnyelsen. Inte heller motsvarar den de övriga behov som finns i en region med särart. Om inte får en ökad tilldelning av utbildningar på högskolenivå är risken stor att inflyttningen av välutbildad arbetskraft ökar ytterligare. En accelererad inflyttning kan få synnerligen allvarliga konsekvenser för landet i övrigt. UHÄ bör därför få i uppdrag att göra en översyn av hur utbildningskapaciteten i bättre kan anpassas till regionens behov. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av datavetenskaplig linje vid , 2. att hos regeringen begär en översyn av hur utbildningskapaciteten i bättre kan anpassas till regionens behov. () () () () 1988/89 Ub679