mot · GC02N294 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :N294 av och (båda m) Sågverks- och trävaruindustrins exportfrämjande verksamhet har tre organisationer, som kollektivt sysslar med exportfrämjande insatser. är äldst, - som bildades - kommer härnäst och slutligen tidigare - som är yngst och som betjänar annan industri, därav ordet allmänna. kan enligt sina stadgar inte stödja Svenska Sågverks- och verksamhet med finansiella medel. Trävaruexporten är betydande. Prognosen är med ett förväntat exportvärde av . Nettotillskottet till bytesbalansen blir (). Hemmamarknaden tar i anspråk av produktionen. Inte ens de största av de cirka 300 sågverken med export av någon betydelse har av något enskilt lands marknad. För det mesta rör det sig om mindre än en procent. Sågverken kan inte var för sig uppnå en marknadsledande position. Sågverken utsätts för mycket hård konkurrens på Europamarknaden. Den hårdaste konkurrensen kommer från en växande tysk och fransk sågverksindustri. Angreppen från framför allt och , men även kommer allt oftare. Svenskt trä används till mycket. Svenskt trä har delvis unika egenskaper, men tyvärr är det svårt för ett enskilt sågverk eller trävaruföretag att informera om det svenska träets speciellt goda egenskaper, eftersom det är så liten skillnad mellan det sågverkets och övriga sågverks produkter. Sågverken har därför beslutat att arbeta kollektivt genom sin exportförening och genom Träinformation som omfattar samma medlemskrets som exportföreningen. Träinformation arbetar med alla beslutsfattare och påverkargrupper, som berör byggande, byggnadssnickerier och möbler och användning av svenskt trä bortom trähandelns olika led. Det rör sig om tiotusentals beslutsfattare i bygg- och byggmaterialvärlden. De åtta viktigaste exportländerna är , , , , , , och . Dessa marknader måste ständigt bevakas och bearbetas. Träinformation har enligt svenska industrins önskan, tillsammans med , tre kontor inom EG: ett i , ett i och ett i Frankrike.Sågverksindustrin satsar, som tidigare nämnts, kollektivt i dessa aktiviteter. Till skillnad från i är staten i konkurrerande träexportländer med om att satsa, och det gör man därför att sågverken även där är små och klara marknadsledare saknas. Likaså är konsumenterna och beslutsfattarna 1* 1988189. många, vilket bidrar till att det för enskilda företag blir utomordentligt dyrt Mot. 1988/89 att föra ut sälj argumenten. ger en mark för varje mark som satsas av industrin. I ger provinsen och staten vardera per satsad industridollar - en blir tre - för allt marknadsvidgande arbete utanför den amerikanska kontinenten. har de federala myndigheterna i satsat mångmiljonbelopp på aktiviteter för amerikanska träprodukter enbart i . Träinformation har mindre anslag från STU och SIND, som avser projekt rörande teknisk överföring och framtida industristruktur. Dessa kan i viss mån gynna exporten, men några statliga anslag för direkt exportfrämjande åtgärder utgår inte. Svenska Sågverks- och och Träinformations bidrag från medlemsföretagen beräknas till , varav går till exportfrämjande arbete, dvs ungefär 12 miljoner. En satsning på exportfrämjande insatser på träindustrins område kommer inte bara industrin till godo. Den ger även positiva effekter på sysselsättningen i glesbygden och har en avgörande inverkan på värdet på svensk skog och på bytesbalansen. Med anledning av det ovan anförda hemställs att av regeringen begär förslag om sådana ändringar i stadgar att möjlighet skapas till satsningar på exportfrämjande åtgärder för sågverks- och trävaruindustrin. () ()