mot · GC02Kr512 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr512 Svenskarnas utlandsresande ökar som utlänningars semesterbesök i sker i stort sett i oförändrat antal. Resultatet blir ett ständigt ökande negativt netto för resevalutan. Från att ha varit ca har den negativa utvecklingen fortsatt och ökat till . Framtiden ser inte ljusare ut eftersom prognosen visar att den negativa utvecklingen kommer att fortsätta i accelererande tempo och det negativa nettot bedöms bli . Bryts inte denna trend kommer med stor sannolikhet negativa netto att ha förbubblats innan utgången av . Enligt en OECD-undersökning som gjorts för uppgick reseinkomsternas andel av BNP till ca 1,medan motsvarande andel för t ex är 7,. Av de europeiska länderna är det endast som har en lägre andel. Om reseutgifternas andel av den privata konsumtionen mäts blir bilden en annan. Även i denna undersökning finns i topp medan finns på nionde plats med ca 3,. Jämförelsen visar att i många av de europeiska länder som har hög andel reseinkomster förbrukar den inhemska befolkningen relativt låg andel av sin egen inkomst för resande och rekreation. Samtliga länder med hög reseinkomstandel av BNP satsar betydligt mer än på marknadsföring av turismen. Underlaget för sådan marknadsföring är fastlagda nationella mål för utveckling av ökad turism med tonvikten lagd på inkommande utlandsturism. Den här ovan beskrivna utvecklingen visar att den av 1984 antagna målsättningen att genom turismen förbättra bytesbalansen inte har infriats. Under flera viktiga år för turismens utveckling har den socialdemokratiska regeringen tvekat att satsa nödvändiga resurser för marknadsföring. Det är ingen överdrift att påstå att denna tvekan kostat många tappade marknadsandelar. Med start har Turistråd fått för ökade marknadsinsatser. Denna satsning är enligt mening klart otillräcklig vilket har framgått av de motioner som vi lagt . beklagar att inte följt vårt förslag och vi kan nu konstatera att flera viktiga marknader för del som turistland har minskat på ett icke godtagbart sätt. upprepar därför kravet på en plan för turismens utveckling i vårt land. Enligt mening bör en sådan plan baseras på ökning av inresande utlandsturister till . 1 1988/89. SIND:s branschstudie och rullande strukturplan tillgodoser ingalunda kravet på en av regeringen upprättad och av antagen plan för turismens ökande. i motionen kommer vi att kommentera dessa framlagda och i regeringens proposition omnämnda planeringsinstrument. Internationellt räknas det med att turistutgifterna kommer att öka med i medeltal för att nå av världshandeln. Om som turistland vill vara med och konkurrera i denna utveckling behövs det betydligt större resurser för marknadsföring och produktutveckling än regeringen förmår att åstadkomma. Turistråd har för nästkommande budgetår hemställt om ett anslag av . I regeringens budgetproposition föreslås ett belopp som med understiger anslagsframställan. föreslår att det begärda beloppet skall bifallas och regeringens förslag bör därför räknas upp med . Ökad satsning på USA-marknaden Antalet gästnätter i av amerikanska turister har minskat . har många aktiviteter genomförts i i samband med 350-årsjubileet. Aktiviteter som utställningar, Good Morning , kungaparets besök m m har ökat intresset för och detta måste nu effektivt följas upp med ökade resurser för marknadsföring. Den planerade nordiska on måste kompletteras med ytterligare insatser från svensk sida och föreslår därför att ställs till förfogande. I denna ökade satsning bör de regionala turistorganisationerna erbjudas deltagande tillsammans med regionernas exportföretag som har någon marknad i . Dessa exportföretag förutsätts då stå för vissa kostnader som räknas de regionala turistorganisationerna tillgodo och som tillsammans med det ökade anslaget till Turistråd utgör basen i den sådan ökad marknadsföringskampanj. har unika naturliga förutsättningar för en utökad turism. Våra förutsättningar i form av omväxlande natur, god miljö och stora kulturvärden borde vara konkurrensfördelar i kampen om utländska turister som vill uppleva en annorlunda semester än vad som erbjuds i . Genom att öka andelen utländska turister förbättras bytesbalansen och trenden med det ständigt växande underskottet i turistnettot kan brytas. Det är därför väsentligt att antalet utländska turister i kan ökas och att turismen får fäste i svenskt näringsliv som en stor och viktig näringsgren. Enligt de kommersiella regler som gäller i näringslivet måste även turismen utvecklas. Den kommersiella synen på turismen och ökat antal utländska turister innebär inte som ibland framskymtar i debatten, sämre möjligheter för den sociala delen av turismen att utvecklas. Tvärtom blir det lättare för oss svenskar att semestra i vårt eget land genom att bra anläggningar kan vara tillgängliga av året till en rimligare kostnad för turisten, som flera intressanta aktivitetsprogram kan utvecklas. Med andra ord går det utmärkt att inom kommersiell turism inordna de sociala målen för utökad inhemsk turism. Turistsektorn i omsätter ca och vi svenskar omsätter ca utomlands. Utländska besökare omsätter i vårt land och totalt svarar utlandsturismen i för av exporten. Besöksnäringen är en sysselsättningsintensiv näring svarar näringen för av den direkta sysselsättningen i landet, dvs i storleksordningen 100 000 årsverken. beräknas ca 10 000 nya årsverken ha tillkommit. Näringen skapar lika många helårsarbeten som exempelvis massa-, pappers- och den grafiska industrin tillsammans och mer än dubbelt så många som inom textil- och varvsindustrin sammantaget. Eftersom antalet personer som är säsongs- eller deltidssysselsatta är större inom besöksnäringen än inom många andra näringar är det i realiteten omkring 200 000 personer () verksamma inom besöksnäringen. Till detta kommer att besöksnäringen också påverkar andra verksamheter. Verksamheter som näringen har stor betydelse för är bl a båtvarven och produktionsindustrin för , fritidshus och fritidsartiklar i olika former. Exempelvis skapar produktion, handel och service med fritidsbåtar och tillbehör till dessa flera tusen arbetstillfällen i . Våra fritidshus representerar kapitalvärden på i storleksordningen . Även om antalet nya fritidshus minskat kraftigt i antal , så skapar det bestånd som finns ett kontinuerligt behov av underhåll/reparationer samt om- och tillbyggnader som på motsvarande sätt skapar penningflöden och sysselsättning. Huvuddelen av dessa effekter kommer ofta den region till del i vilken fritidsbostaden är belägen. Detta är av regionalpolitisk stor betydelse eftersom många fritidsbostäder ligger i glesbygdsområden med svagt serviceunderlag och brist på arbetstillfällen. Antalet små företag är stort. Sektorn brukar karaktäriseras som utpräglade småföretagarbranscher. Det finns drygt 17 400 företag. Det är bara 400 företag som har mer än ett arbetstillfälle. är det 45 företag som svarar för drygt hälften av den totala produktionen. Konkurrensen hårdnar om turisterna Den växande internationella efterfrågan på turism fokuseras mot och till ett utbud som väl svarar mot vad kan erbjuda. En marknadsanalys, genomförd 1987 i fem Västeuropeiska länder visar att av de som är intresserade av att resa till också genomför en sådan resa. I flera västeuropeiska länder ökar det samhälleliga engagemanget i anläggningar, infrastruktur och marknadsföring. Det är förståligt eftersom denna framtidsnäring förenar intressanta effekter på bytesbalans, sysselsättning, skatteintäkter samt lokal- och regional ekonomi. Av varje satsad turistkrona får staten tillbaka i direkta och indirekta skatter. har kontrollerat denna intäktsberäkning och har inte haft några erinringar mot den. Förutom skatteintäker ger det vårt land många värdefulla arbetstillfällen, ofta i orter med annars svag arbetsmarknad. finner det angeläget med en större samverkan mellan näringsliv och samhälle i strävan att öka turismen som näring. Ekonomiska satsningar på ökad marknadsföring bör därför ske från både näringsliv och samhälle. I motion 1987/88:Kr408 framställde kravet på att regeringen borde upprätta en plan för turismens utveckling i vårt land. Kravet innebar att en sådan plan bör ange en målsättning på årlig ökning av turismen. vidhåller detta krav och upprepar därför kravet även i årets motion. har ett ökat intresse kunnat förmärkas från sydeuropeiska turister att få uppleva en annan och spännande semesterupplevelse. Det är därför enligt mening önskvärt att Turistråd i samarbete med våra ambassader och inom ramen för tillgängliga resurser satsar på ökad marknadsföring av i . De riktlinjer som angav 1975 innebär att allmänna medel för turism och rekreation skall användas på ett sådant sätt att en bred allmänhet kan utnyttja de anläggningar och områden som byggs ut med allmänt stöd. Vidare angavs att den framtida utbyggnaden för turism och rekreation borde ske genom samordnade åtgärder i 25 s k primära rekreationsområden. Genom regeringsbeslut fick rekreationsberedningen i uppdrag att initiera och ge råd och vägledning för arbetet med utvecklingsprogram i de 25 primära rekreationsområdena. I samtliga primära rekreationsområden finns nu planer som skall tillgodose riksintressen men planerna kan inte förverkligas eftersom ett genomförande av dem förutsätter statliga bidrag i en omfattning som ej är möjlig. Planeringen startades med förespeglingar om statliga medel vid förverkligandet. Dessa planer saknar nu i flera avseenden aktualitet och kan komma att utgöra hinder för annan näringslivsutveckling, varför begreppet primära rekreationsområden nu bör avskaffas och ge utrymme för mer realistisk planering för turism och friluftsliv. Alla kommuner inser betydelsen av att planera för detta behov. Enligt nu gällande bestämmelser skall inte turism-satsningar kunna erhålla regionalpolitisk! stöd i område C om inte det tilltänkta projektet är beläget inom ett primärt rekreationsområde. Från sida har vi kritiserat denna regel och krävt att den skall avskaffas. I årets budgetproposition föreslås att möjligheterna till regionalpolitisk! stöd för turistanläggningar inom stödområde C helt skall upphöra. Enligt vår mening bör med hänsyn till att många kommuner inom stödområde C har och har haft en negativ utveckling bör regionalpolitisk! stöd kunna beviljas till turistanläggningar inom utsatta landsbygdsdelar av stödområde C. SIND:s branschstudie och Turistråds strukturplan SINDS branschstudie och Turistråds strukturplan rekommenderar endast turistiska satsningar på några få orter och regioner i landet. I branschstudie uttrycks detta genom angivande av tre prioriterade geografiska områden. I båda dokumenten är koncentration ett genomgående tema. Genom flera marknadsundersökningar har man funnit att naturupplevelser av olika slag har dragningskraft på utländska turister. Det finns således förutsättningar för fler orter och regioner att utvecklas turistiskt än de som beskrivs i rubricerade dokument. I anser vi därför att branschstudien och strukturplanens förslag såväl turistiskt som regionalpolitiskt innebär en olycklig koncentration av satsningar som inte ger andra orter och regioner möjlighet till positiv utveckling. anser det nödvändigt att öka kapaciteten av det prisbilliga boendet. Ett prisbilligt boende ökar möjligheterna för svenska barnfamiljer att semestra i vårt eget land, som det stärker vår konkurrensförmåga som turistland. Billigt boende förutom camping, är att bo i privata fritidshus. Fler privata fritidshus skulle kunna användas för turistboende. Som tidigare påpekats i motionen representerar privata fritidshus ett investeringsvärde på . Denna investering torde kunna användas på ett bättre sätt än i turistiskt syfte. Många privata fritidshus har dock en för låg standard för att de skall vara attraktiva för uthyrning. Vi föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att framlägga förslag om förmånliga lån för upprustning av privata fritidshus under förutsättning att fritidshuset kontrakteras för uthyrning under . Äldre bostadshus på landsbygden och som ej används som permanentbostad bör komma ifråga för upprustning på samma villkor som privata fritidshus. I flera av våra tätorter förekommer outhyrda lägenheter som skulle kunna användas som semesterbostäder. Dessa lägenheter bör kunna få korttidshyras om de inte konkurrerar med befintliga hotell, pensionat och fritidsanläggningar med låg beläggning. För att en sådan uthyrning skall vara möjlig bör dessa lägenheter undantas från hotellförordningen. Det lilla utbud av semester på lantbruk som finns är synnerligen attraktivt. Genom olika åtgärder bör stimulans ges för en ökning av detta utbud. Det skattefria beloppet vid uthyrning av privata fritidshus gäller ett skattefritt belopp på . Detta skattefria belopp har visat sig vara för lågt för att stimulera till ökad uthyrning och det finns därför anledning att höja det. föreslår att det skattefria beloppet höjs till . Möjligheterna att upprätthålla en levande landsbygd är av yttersta vikt för turismen. Men en levande landsbygd avser vi i en bygd som inte är utarmad på människor och där det finns olika möjligheter till försörjning. Den åker- och ängsmark som finns får inte förskogas och tränga ihop landskapet så att otrivsel i miljön uppstår. Turistnäringen är till största delen en småföretagarverksamhet som mycket väl kan kombineras med annat arbete. Det är därför av yttersta vikt att samhället underlättar för kombinationssysselsättningar och inte genom restriktiva bestämmelser för bl a byggande, försvårar inkomstbringande kombinationer. Service som normalt utförs av heltidsanställd personal hos stat, kommun och landsting kan med fördel uppdras att utföras av annan person som kan behöva sådan inkomstmöjlighet som tillskott för sin egen verksamhet. Goda, allmänna kommunikationer underlättar för turister att komma till områden som ger miljömässig god avkoppling och rekreation. Spridning av semester kan göra det lättare för turisten att få god service och få tillgång till attraktiva områden som är överbefolkade . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att begär att regeringen utarbetar en plan med en riksmålsättning för turismens utveckling, 2. att till Turistråd för stöd till turism och rekreation för /90 anvisar ett reservationsanslag om , 3. att till Turistråd beslutar anslå i extra marknadsföringsstöd för USA-marknaden att användas i enlighet med vad som föreslagits i motionen, 4. att beslutar avskaffa begreppet primära rekreationsområden, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om regionalpolitisk! stöd till turistanläggningar inom stödområdena A, B och C,1] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om SIND:s branschstudie och Turistråds strukturplan, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att öka möjligheterna till ett prisbilligt semesterboende,2] [att beslutar höja det skattefria beloppet från till vid uthyrning av privat fritidsbostad,3] 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs för att främja turismens utveckling. 1 1988/89: A439 2 1988/89:Bo245 3 1988/89:Sk407