mot · GC02Jo889 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo889 av och (båda c) En räddningsaktion för är i det närmaste isolerat från världshaven genom de smala sunden , Stora och Lilla Bält. Den långsamma vattenomsättningen (), skiktningen av saltare bottenvatten och mindre salt ytvatten och avsaknaden av tidvatten gör att är belastad med många års föroreningar och utsläpp. står inför en ekologisk katastrof om ingenting radikalt görs för att minska utsläppen. Tabell: Olika landområdens bidrag till belastning av . Tillförseln av närsalter har för del inneburit att den kustnära växtligheten har ökat, vattnet har blivit grumligare. Nedbrytningen av växtdelar har lett till ytterligare frigörelse av kväve och syrebrist. De syrgasfria områdena och områdena med svavelväte har varit så stora som . Dessa bottenområden kan betraktas som biologiska öknar. Syrgasfria områden och områden med svavelväte i 1969-84. Inför kvävereduktion vid avloppsreningsverken För att minska närsaltutsläppen byggdes kommunala avloppsreningsverk med statsbidrag. Bidragen utformades, med den tidens kunskaper, så att högre fosforrening gav högre statsbidrag. Däremot är kvävereduktionen mycket begränsad i de kommunala avloppsverken. Resultatet av den här satsningen kan lätt utläsas i sammanställning av utsläppsdata från de kommunala reningsverken (se nedan). Utsläppsmängder per kommun från avloppsanläggningar i län 1985-86. Utöver kvävet från reningsverken tillförs stora mängder kväve genom vattendragen, genom jordbrukets användning av lättlösliga kvävehaltiga gödselmedel samt genom det luftnedfall som har sitt ursprung i bilavgaserna. Genom utsläpp från industrin och från bilismen via dagvattennätet och vattendragen tillförs stora mängder tungmetaller . 110 nickel 900 krom 4 200 koppar Dessa tungmetaller är giftiga grundämnen som inte bryts ner i havet. Det innebär att tungmetallerna lagras och blir ett allt större hot mot livet i . Användningen av olika organiska klorföreningar har stor utbredning i dagens industrisamhälle. De används som lösningsmedel i industrin, som råvara i den kemiska industrin och som bekämpningsmedel inom jord- och skogsbruket. PCB och DDT är de mest omnämnda gifterna. Dioxiner är en annan grupp mycket giftiga ämnen som bildas vid sopförbränning och annan förbränning. Miljögifter som DDT och PCB har lagrats i växter och djur. Substansen av dessa ej nedbrytbara ämnen drabbar de fiskätande djuren särskilt hårt. Höga PCB-halter anses vara orsaken till att av sälhonorna i är sterila. PCB har därmed starkt bidragit till att alla sälarter minskat dramatiskt. Gråsälen beräknas ha minskat från cirka 100 000 djur till 1 000-2 000 djur. har skogsindustrins utsläpp av blekeriavlopp fått allt större uppmärksamhet som ett allvarligt miljöproblem. Skogsindustrin i och beräknas tillföra klorerad organisk substans (syreförbrukande ämnen). De svenska företagen beräknas kunna minska sina utsläpp från utsläpp per ton massa till . Målet måste vara att gå över till en i princip sluten blekningsprocess . Här liksom på många andra områden är det ytterst viktigt att regeringen driver frågan hårdare i olika internationella sammanhang. Den svenska skogsindustrin ligger nämligen långt framme på miljövårdsområdet i förhållande till t.ex. och andra konkurrensländer. Följande avtal reglerar det internationella samarbetet om miljö och naturresurser: - Konventionen till skydd för miljö. - mellan och . - Bilaterala avtal mellan och om och mellan och om . - Konventionen till skydd för de levande resurserna i som avser fisket. För att alla avtal och överenskommelser på miljöområdet ska få verkan måste den aktivera sig inom området och följa upp gällande avtal bättre. Vidare måste avtalen skärpas i förhållande till utvecklingen inom den svenska miljövården. Även när det gäller vattenföroreningar bör man kunna tillämpa internationella miljövårdsfonder samt statliga exportkrediter. I vissa fall ger nämligen varje satsad krona bättre effekt för miljön i t.ex. än vad motsvarande insats i pengar kan ge i . Generösa statliga exportkrediter inom miljöområdet skulle dessutom skapa ökad orderingång och sysselsättning i den svenska industrin. Förslag till åtgärdsprogram - nationellt - Omställning av energisystemet från kärnkraft, olja och kol till effektivare energianvändning och nyttjande av svensk förnyelsebar energi. - Begränsning av kväveutsläppen från trafiken genom sänkta hastigheter, skärpta avgasreningskrav samt insatser för att överföra i första hand långväga godstransporter från vägtrafik till järnväg och kustsjöfart. - Reducering av skogsindustrins utsläpp av klorerade ämnen med sikte på ett helt slutet system för blekningsprocessen . - Reducering av kväveutsläppen från de kommunala reningsverken . (Statsbidrag måste inrättas.) - Reducering av kväveutsläppen vid större avloppsreningsverk. I län: , , och . - Åtgärder för att minska närsaltsläckage från jordbruket. Styrning av gödsling till lämpliga delar av året, alternativodling i stället för trädesbruk, statsbidrag för ökade lagringsmöjligheter av stallgödsel, bättre anpassning av djurhållning till gårdens storlek, etableringskontroll mot djurfabriker. - Ökade resurser till PMK. Centerregeringens program för övervakning av miljökvalitet . (Anslagen har minskat .) - Ökade anslag till forskningen om miljö. har redan väl utvecklad kompetens genom arbetet med Kustrecipientkontrollprogrammet. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett åtgärdsprogram för en räddningsaktion för . Tabell: Olika landområdens bidrag till belastning av . BOD., 7 oq oo r* ~ vO 00 00 00 Syrgasfria områden och områden med svavelväte i 1969-84. I Svavelhalten § Förekomsten >2ml/l av svavelväte Utsläppsmängder per kommun från avloppsanläggningar i län 1985-86 * Kväveanalyser har utförts i verk med utsläpp i kustområden eller i Ljungbyån. ** Kväveanalys endast i avloppsreningsverk 1988/89 Jo889 Bilaga 3