mot · GC02Jo215 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo215 av och (båda s) Svensk matpotatisodling bygger arealmässigt till på de gamla och omoderna sorterna , vars tillkomstår uppges vara 1897 resp. 1910. Även om dessa potatissorter accepteras av konsumenterna så kan de bara odlas med mycket stora insatser av bekämpningsmedel, s.k växtskyddsmedel. På av arealen odlas andra vinterpotatissorter, och på resterande färskpotatissorter. Vinterpotatissorterna är med något undantag mycket mottagliga för bladmögel, varför intensiv kemisk bekämpning är en förutsättning för att de skall kunna odlas. De dominerande vinterpotatissorterna är dessutom mycket mottagliga för en kräftsjukdom, potatisvirus Y, lagringsrötor och skorv, sjukdomar som sänker såväl utsädets som konsumtionspotatisens kvalitet. Bladmögelmottagliga vinterpotatissorter odlas alltså på av matpotatisarealen, eller ca 27 000 ha. Av de fungicider som används på hela den svenska jordbruksarealen (totalt ca 3 milj. ha), åtgår för bekämpning av potatisbladmögel. Genomsnittligt sprutas denna åkerareal , i mindre och i mer. som 1988 med god grogrund för sjukdomen bedömer man att sprutningsintensiteten i och var genomsnittligt 7 -10 gånger. Och i tvingades man spruta 2-3 gånger i stället för normala 0-1 gång. Detta innebär att man normalt använder bekämpningsmedel för att överhuvudtaget kunna odla dagens potatissorter, och att mängden var avsevärt större. Två nya matpotatissorter - och - ställs nu till odlingens och marknadens förfogande. Sorterna är framställda av svensk växtförädling och är anpassade till de svenska konsumenternas och jordbrukarnas krav. Resultaten av försöksverksamheten och praktiska odlingserfarenheter pekar på mycket goda egenskaper hos dessa nya sorter. Båda sorterna är immuna mot potatiskräfta, vilket bl.a. innebär att de kan odlas i s k karantänområden, t.ex. i södra . De är också betydligt mer motståndskraftiga mot bladmögel än andra sorter. motståndskraft är så genomgripande, att användningen av bekämpningsmedel kan sänkas . För kan man räkna med en halvering av bekämpningsintensiteten. Vidare är motståndskraften mot potatisvirus Y väsentligt högre än för dagens dominerande sorter, vilket okar möjligheten att producera högklassigt utsäde till låga kostnader. Mottagligheten för lagringsrötor är också mindre, vilket ger bättre utsädeskvalitet utan att utsädet betas med kemika- Mot. lier och dessutom säkrare konsumtionskvalitet. Bruttoavkastningen är hög för och medelhög för . Med anpassad odlingsteknik bör avkastningen i båda sorterna kunna höjas. Det optimala kvävegödslingsbehovet i är ca per ha och i per ha. Detta skall jämföras med ca i och ca i King . Generellt sett är också kokkvaliteten god för båda de nya sorterna. Sammanfattningsvis kan konstateras att de båda nya matpotatissorterna utgör klart förbättrade alternativ till dagens dominerande sorter. Genom en övergång till de moderna sorterna är det möjligt att, utan att avkall görs på avkastning och konsumtionskvalitet, klart förbättra resistenssituationen och minska den kemiska bekämpningen till förmån för såväl miljön som livsmedelssäkerheten. Staten och jordbruksnäringen ger bidrag till Svensk Matpotatiskontroll, och en del av dessa medel borde kunna användas för att stimulera odling av de nya sorterna. Lika viktigt är att engagerar sig för ur såväl miljö- som kvalitetssynpunkt bra potatissorter. har givetvis ett ansvar för att kunskaper sprides om de nya intressanta alternativen. Härutöver torde det vara nödvändigt att ,inte minst mot bakgrund av beslutet om en halvering av användningen av bekämpningsmedel till 1990, genom ett uttalande understryker betydelsen av en anpassning av potatisodlingen till vad miljön och livsmedelssäkerheten kräver. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om främjande av nya och miljövänligare sorter i svensk potatisodling. () ()