ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02N412 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:N412 Lika eltaxor för alla invånare i en kommun Att distribuera el till kommunmedlemmar är otvetydigt en angelägenhet. Vårt lands kommunallagstiftning uttrycker också att kommuninvånare inom en och samma kommun skall betala lika taxor för lika service. Detta sker ej när det gäller eltaxor inom en del kommuner. I exempelvis finns två distributörer av el inom kommunen. Dels är det kommunens energiverk, dels . Det sistnämnda kraftföretaget har koncession för distribution till kommundelarna , , och . För invånarna i dessa kommundelar innebär detta betydligt högre eltaxor. Enligt beräkningar betalade invånarna i Askim-området och i högre taxor för el än andra invånare i . Detta innebär att 10 000 hushåll fick betala tillsammans 10 milj.kr. extra i eltaxor. Detta trots kommunallagstiftningens intentioner om lika taxor. Anledningen till de högre taxorna är bestämmelserna om områdeskoncession i ellagen. Det måste upplevas som otillfredsställande att ellagen kan ta över och gälla före de regler i kommunallagen som skall garantera lika villkor för invånarna inom en och samma kommun. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av kommunallagen så att lagstiftningens intentioner om lika behandling av kommuninvånare kan upprätthållas.
mot · GC02N413 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:N413 av och (båda c) Beredskap vid elavbrott Höst och vinter drabbas vårt land av större eller mindre avbrott i elförsörjningen till följd av oväder. Så har skett även . Detta inträffar år och borde inte vara någon överraskning. Verkningarna tycks dock bli större och större för varje gång. Orsaken till detta är att teknikberoendet och specialiseringen succesivt ökar bland småföretag och jordbruk. Det förhållandet att landsbygdens eldistributionsnät är mer utsatt för naturens krafter bidrar också till ett ökat antal elavbrott för dem som bor på landsbygden och i mindre samhällen. Avstånden och svårigheter med väganslutningar och terrängförhållanden gör att det kan ta förhållandevis innan avbrotten är reparerade. Eldistributionsföretagen kan inte heller hålla en organisation för felavhjälpning som klarar de mest extrema situationerna. Att vara utan elkraft påverkar tryggheten för äldre och sjuka. Den ökade andelen hemsjukvård och stöd till bl.a. äldre för att dessa skall kunna bo kvar i sina hem måste följas upp ur säkerhetssynpunkt. Lidande och olägenheter för djuren i jordbruken kan också inträda vilket tillsammans med kravet på att jordbrukets produktion långsiktigt skall garanteras gör att kriser av detta slag måste förebyggas. Specialisering och koncentration inom jordbruket som av regeringen drivits allt hårdare innebär att störningar i livsmedelsproduktionen i vissa områden kan inträffa mycket snabbt. Beredskapslagringen har dessutom dragits ned till en miniminivå eller avvecklats helt och hållet. Småföretagen blir alltmer beroende av datateknik och automatik. Dessa företag som ofta arbetar som underleverantörer till större företag är beroende av att kunna fullfölja sina åtaganden med så små störningar som möjligt. Frågan om garantier för reservelkraft bör utredas. Ett sådant uppdrag bör ges till . För att garantera en sådan uppbyggnad med reservelkraftaggregat bör också frågan om ekonomiskt stöd i någon form prövas, exempelvis genom statsbidrag. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en utredning av frågan om beredskap vid avbrott och störningar i elproduktionen. () ()
mot · GC02N415 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:N415 av och (båda c) Energiförbrukningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: U206 hemställs att hos regeringen begär förslag om fullföljande av Brundtlandrapportens rekommendation om en halverad energiförbrukning i enlighet med vad som anförts i motionen. gotab 16602, 1989
mot · GC02N418 · 1989-01-18 00:00:00 — Biobränslen används också för generering av de el mottryckskraft som anges i tabellen. Med den totala energipolitik, miljöpolitik och ekonomiska politik som de gröna förordar bör en sådan omläggning av energipolitiken vara fullt möjlig. Omläggningen kommer att eliminera vissa arbeten i energislösande och resursslösande industrier men kommer säkerligen att skapa lika många inom områden som inhemsk energiförsörjning (särskilt i glesbygd), reparation och återanvändning. Den bör leda till ett miljövänligare, mindre resursslösande samhälle men med ökad livskvalitet som lever i samklang med naturens krav. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att nuvarande elskatter och kärnkraftsskatt slopas och ersätts med energiråvaruskatter, 2. att beslutar om nya skatteskalor för energi i överensstämmelse med tabell i avsnitt 6 i motionen, 3. att beslutar att samtliga kärnkraftverk som ej är i statens ägo skall förstatligas, 4. att begär att regeringen utarbetar en avvecklingsplan för kärnkraftsavveckling enligt de principer som anges ovan, 5. att beslutar att kärnkraftsavvecklingen skall börja 1989, 6. att begär att regeringen utarbetar en långsiktig energiplan med målsättningen energibesparing de närmast 25 åren, enligt principer som ovan angetts, 7. att begär att regeringen i den i föregående moment angivna energiplanen skall inkludera reduktion av fossilbränsleanvändning jämte förslag på erforderliga styrmedel för att genomföra detta, 8. att begär att regeringen tillsätter en utredning för att utreda om kilometerskatten för dieselfordon kan ersättas med en energivaruskatt, 9. att , därest yrkande 1 ej bifalles, begär att regeringen tillsätter en utredning som utarbetar förslag om hur elskatterna skall kunna ersättas av energiråvaruskatterna. () ()
mot · GC02N419 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N419 av m. fl. (s) Beskattningen av vattenkraft 1988/89 N419 424 Sorn konsekvens av riksdagsbeslutet om lönsamhetskrav kommer prisbildningen på elmarknaden att styras av marginalkostnaderna. En av följderna av detta blir att speciellt äldre vattenkraftsanläggningar kommer att bli utomordentligt vinstgivande för sina ägare. Vinstnivåerna kommer att vara fördelningspolitiskt och moraliskt oförsvarliga. 1 samband med att man som vi motionärer förutsätter lägger om energibeskattningen till mervärdeskatt kommer ett visst intäktsbortfall att uppstå för staten. I detta sammanhang ser vi det som nödvändigt att en vattenkraftsbeskattning införs, dels för att kompensera statens inkomstbortfall, dels för att förhindra att stötande vinstnivåer uppstår hos vattenkraftsproducenterna. Om marginalkostnadsprissättningen på energi slår igenom före den tidpunkt när en omläggning till mervärdeskatt kan äga rum bör detta självfallet beaktas. Ett viktigt mål måste vara att de oundvikliga framtida energiprishöjningarna inte blir så ryckvisa att följden blir brutala strukturförändringar i den elintensiva industrin. En sådan utveckling skulle slå utomordentligt hårt mot det mellansvenska område som har en stor andel av landets elintensiva industri, och som redan tidigare farit ganska illa på grund av strukturförändringarna. Även andra faktorer gör att struktureringstrycket mot detta område är hårt. Mot denna bakgrund ser vi motionärer det som utomordenligt viktigt att förutsättningarna för en skärpt vattenkraftsbeskattning utreds . Med hänvisning till anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att på lämpligt sätt pröva möjligheterna att skärpa vattenkraftsbeskattningen. () () () () 1 1988/89. 3 sami Nr N419 424
mot · GC02N421 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89: N421 av m. fl. Beskattningen av energi från vindkraftverk I vårt högteknologiska samhälle har det stått klart att energiomsättning innebär ekologiska risker. Sålunda bidrar förbränning av fossila bränslen till en ökning av koldioxidhalten i atmosfären med drivhuseffekter till följd; kärnkraften innebär ökade nivåer av strålning, speciellt vid olyckor och vid långtidsforvaring av bränslet; vattenkraften är i princip renare, men utbyggnaden av vattendrag förstör naturvärden. Det är därför glädjande att det finns metoder för produktion av energi, vars ekologiska konsekvenser är små. Speciellt har vindkraft och solenergi gradvis kunnat utnyttjas i allt högre grad. Med tanke på den förestående kärnkraftsavvecklingen är det särskilt viktigt att sådana metoder för energiutvinning får möjlighet att utvecklas. Det pris som kommersiellt åsättes olika energislag är till stor del en funktion av samhällets åtgärder i form av beskattning och subventioner. Medan andra metoder för att producera energi åtnjuter lägre direkta kostnader i produktionsledet, har vindkraft och solenergi relativt höga fasta kostnader, men mycket små effekter på miljön. Dessa energikällor är önskvärda ur miljösynpunkt och därför är det beklagligt att de ur ett kortsiktigt ekonomiskt perspektiv har svårigheter när det gäller att konkurrera. Vindkraftens situation just nu Även om några större vindkraftverk visat sig vara av stort intresse vid experiment , menar de gröna att små och medelstora anläggningar är värdefulla av två olika skäl: dels kan de skötas av konsumenten själv, dels innebär de en mindre sårbar energikälla i en krissituation. Det är alltså viktigt att både stora och små anläggningar finns för utnyttjande av vindkraft och att samhället stöder utveckling av tekniken inom hela fältet. Genom en beslutad lag (SFS 1988:527) fick producenter av energi skattebefrielse om anläggningens effekt uppgår till högst 100 kW och yrkesmässig distribution av elektrisk kraft ej föreligger. framsteg i linje med ovan beskrivna syfte. För gemensamma anläggningar Mot. 1988/89 som delas mellan villor i gruppbebyggelser och anläggningar i ekologiska N421 byar behövs dock högre effekttal och gränsen 100 kW framstår som konstgjord. Inte heller kan vi se någon anledning att ha en begränsning som uttryckligen vill förhindra yrkesmässighet i distributionen. Vill man satsa på vindkraft, vilket man verkligen i miljöns intresse borde vilja, kan yrkesmässigheten i hanteringen inte utgöra något relevant hinder. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar slopa all skatt på vindkraftsproducerad elkraft. () () () () () ()
mot · GC02N422 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: N422 av () Utveckling av vindkraften Vårt energisystem står inför en omställning. Redan om 5 kan det vara aktuellt att påbörja en förändring mot mindre kärnenergi. Denna motion avser inte att ta upp hela det stora komplexa området om framtidens energifrågor. Avsikten är i stället att peka på möjligheten att ersätta åtminstone någon del av kärnkraften med vindkraft. Utefter långa kuster finns goda möjligheter att placera vindkraftverk, både land- och havsbaserade. Utredningen för vindkraft som presenterades och som just nu remissbehandlas visar på en mycket stor potential för vindkraft efter våra kuster. 1 utredningen föreslås att en vindkraftsuppbyggnad startar med sex försöksgruppstationer tre till havs och tre på land. Det är mycket angeläget att den försöksverksamhet som bedrivits i Maglarp () och på () nu får en mer storskalig fortsättning i dessa stationer. Särskilt intressant är den havsbaserade vindkraften, om vilken man har stora förhoppningar men praktiskt taget ingen erfarenhet. Teknik och resurser för att bygga vindkraftverk finns i . Vindkraften är enligt mångas uppfattning den alternativa energikälla, som är mest utvecklad för att kunna tas i kommersiellt bruk. Den är dessutom liksom vatten ren och förnybar. Utvecklingen av den storskaliga vindkraften skall enligt partimotion Energipolitiken ske i kraftbolagens regi. Statliga insatser kan dock övervägas för att driva arbetet med havsbaserad vindkraft vidare. En inriktning på relativt stora aggregat är nödvändig för att uppnå verkliga alternativ till kärnkraften. Men även småskalig vindkraft bör stimuleras denna kan lokalt ge värdefulla bidrag. Ett exempel är ett nyuppfört 150 kW vindkraftverk på . Detta beräknas ge 300000 kWh . Själv förbrukar ägaren, en lantbrukare, 60000 kWh. Resten levereras in till . Vid tätare bebyggelse kan ett andelskraftverk försörja flera hushåll. Beskattningen av småskalig vidkraft upplevs som ett hinder av en del, som är ointresserade att installera en anläggning. Energin beskattas nämligen om kraftverket har högre effekt än 10 kW. Inför en eventuell omläggning av energibeskattningen bör denna fråga ses över. Det kan finnas motiverad grund för att även något större verk, t. ex. ett andelskraftverk, skall bedömas mer positivt ur skattesynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utveckling av vindkraften.
mot · GC02N424 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: N424 av m. fl. Utlokalisering av verksamhet inom Utvecklingen inom den offentliga sektorn måste fortsättningsvis präglas av ett avsevärt större hänsynstagande till regionalpolitiska mål. Det är nödvändigt om skillnaderna i välfärden mellan landets olika delar skall kunna minska. Metoden att utlokalisera delar av centrala verk i syfte att regionalpolitiskt stärka en vacklande infrastruktur är välbeprövad. Vanligtvis har resultatet långsiktigt varit mycket gott. Förutom att den regionala kompetensstrukturen och arbetsmarknaden stärks har man ofta kommit tillrätta med besvärande rekryteringssvårigheter. som allmänt betraktas som stödjepunkt för länet, har under en följd av år förlorat sysselsättning och befolkning. Till detta kan nu läggas nedläggningen av telefontillverkning. I finns på grund av 70-talets framgångsrika utlokalisering en relativt omfattande statlig verksamhet. De tre borgerliga partierna har i en gemensam utredning utarbetat handlingslinjer för en utförsäljning av statlig verksamhet. I programmet kan utläsas att ett exempel på ett affärsverk vars verksamhet till stora delar bör säljas är . Ett av många motiv till att motsätta sig denna utförsäljning är att samhället då avhänder sig reella möjligheter att påverka lokaliseringsort. En utlokalisering av delar av verksamhet till skulle vara av stor betydelse för regionen. Betydelsen av en stark stödjepunkt för länets fortsatta utveckling kan inte nog understrykas. har goda förutsättningar att vara mottagare för utflyttning av ytterligare statlig verksamhet. I korthet kan nämnas att kommunikationerna med omvärlden landsväg, järnväg, flyg, telekommunikation är goda. Utbildningsresurserna är goda och här finns, förutom en allsidig gymnasieskola, teknisk utbildning inom /. Målsättningen är att inom högskolan också få till stånd utbildning inom elenergiteknikområdet. Inom kommunen finns en mycket omfattande elförbrukning med flera av största elanvändare. Inför en förestående omstrukturering på elproduktionsområdet kommer planering för effektivare elanvändning och hushållning att vara mycket angelägen. En sådan verksamhet kan med fördel bedrivas i omedelbar närhet till våra största elanvändare, liksom naturligtvis även verksamhet på försäljnings- och marknadsavdelningarna. Utbyggnaden av regionkontor i börjar nu vara Mot. 1988/89 klar, vilket innebär att förutsättningarna för en fortsatt decentralisering av N424 verksamhet från till nu bör vara goda. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av verksamhet till . Bo Hohnberg (s) () ()
mot · GC02N425 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N425 av () m.fl. En betydande del av näringslivet och därmed sysselsättningen i är baserat på elintensiv industri. Länet har god tillgång på tidigt utbyggd och därmed förhållandevis billig vattenkraft, mycket skog och bra hamnar. Därför uppstod tidigt en basindustri med tyngdpunkt på skogsindustrin - sågar, massabruk och pappersfabriker. I anslutning till utbyggnaden av vattenkraften etablerades även en betydande kemisk industri - en industri som vad gäller miljövänliga blekkemikalier nu befinner sig i ett expansivt skede. svarar för av hela landets industriella elförbrukning men av sysselsättningen. Länet är det mest elintensiva i landet om man räknar elenergi per sysselsatt. beslutade om en översyn av elenergipriserna med anledning av kärnkraftsavvecklingen. skall få en redovisning av hur den elintensiva industrin skall skyddas från prishöjningar som kan inverka menligt på den internationella konkurrenskraften. Den senaste tidens utveckling har emellertid visat att besked om elpriserna måste ges tidigare om inte betydande problem för företagens utveckling och därmed för sysselsättningen skall uppkomma. Som de fackliga organisationerna i de berörda branscherna inom regionen i ett gemensamt uttalande har gett uttryck för gäller det att ge besked om de långsiktiga förutsättningarna för den elintensiva industrin. Detta måste ske snart och så konkret att företagens investeringsplanering inte onödigt försenas. Det finns också en klar risk för att företagen i det osäkra läge som råder flyttar ut till andra länder med säkrare förutsättningar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av snara besked om energipriserna. () () () () 1 1988/89.
mot · GC02N426 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (vpk,mp) Offentliggörande av avtal på kärnbränsleområdet Ett flertal avtal har ingåtts mellan svenska kärnkraftsproducenter och utländska bolag när det gäller upparbetning av använt kärnbränsle. Kännetecknande för alla dessa avtal är att de omgärdas med ett stort hemlighetsmakeri. Vid ett flertal tillfällen har en stor öppenhet på kärnkraftsområdet utlovats, men är dessa avtal angående det utbrända kärnbränslet hemliga. Det gäller dels avtalen med det franska Cogéma, del med British Nuclear Fuel Lt (). Det är av oavvisligt allmänt intresse att få veta vad dessa avtal innehåller. att begär att regeringen verkar för att avtalen mellan de svenska kärnkraftsproducenterna och Cogéma resp. BNFL offentliggörs.
mot · GC02N427 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N427 av m.fl.(s) Naturgas från Haltenbanken till Kärnkraften skall, enligt beslut, vara avvecklad och senast då skall den sista reaktorn tas ur bruk. Kärnkraften skall ersättas dels genom effektivare elanvändning men också genom tillskott av energi. står åter inför en förändring av energisystemet. Ett intressant alternativ är ur miljösynpunkt naturgas. Swedegas planerar därför import av naturgas från , och . Enligt prognoser kan importen av naturgas motsvara av den svenska energikonsumtionen. Det svenska naturgasnätet har nått . All naturgas i detta system kommer från . När det svenska gasnätet är utbyggt är det anslutet till det sovjetiska genom och sannolikt också till det norska genom en rörledning till Vestlandet och vidare i havet till de norska fälten. Det mest sannolika bedöms vara import från fälten i Haltenbankenområdet. Naturgas från Haltenbanken kunde föras in i genom () för att där förgrenas mot den svenska och . I diskuteras olika ledningsalternativ genom de sydöstra delarna av landet. Dessa diskussioner svarar väl mot en sammankoppling med svensk gasledning dragen genom . Ett norskt-svenskt gasledningsprojekt är intressant både ur industripolitisk och regionalpolitisk synvinkel. Det skulle innebära såväl en välkommen vitalisering för norskt-svenskt industrisamarbete som värdefulla insatser för regionalpolitiska problemområden på båda sidor om gränsen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om naturgasledning genom de sydöstra delarna av till genom . () () () () 1* 1988/89.3 sami. Nr N425 - 429
mot · GC02N429 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N429 Skattebefrielse för elenergi från vindkraftverk, m.m. Vindkraften är en ren, förnybar och mycket lite utnyttjad resurs i vår energiförsörjning. län har synnerligen goda möjligheter att utnyttja vindenergin för elproduktion. Inte minst på och för havsbaserade vindkraftverk är förutsättningarna goda. har föreslagit ett par lägen utanför den öländska kusten som särskilt lämpliga för havsbaserad vindkraft. På vindkraftsområdet har vi inte ännu på långt när utnyttjat teknikens möjligheter. Danskarna har däremot varit mera framgångsrika när det gäller den småskaliga vindkraften och enligt tillgängliga uppgifter kommit långt i sin tillverkning av mindre vindkraftverk. Genom skattemässiga fördelar stimuleras en övergång till vindkraft, ofta lokalt och småskaligt utformad. Övergång till vindkraft försvåras i av att energipriserna ej är konkurrensneutrala. Gasol och naturgas gynnas av låg energiskatt med hänvisning till att de är relativt rena bränslen. Även kol gynnas av en låg energiskatt trots att det smutsar ner naturen och likt gasol och naturgas är fossila bränslen som ökar luftens halt av koldioxid. Enligt senaste utgåvan av PRISNYTT från statens energiverk är energiskatten på olika bränslen: Tabellen visar det orimliga i att t.ex. smutsigt kol ska ha en lägre energiskatt än den fullständigt miljörena vindkraftselen som bestraffas med den vanliga elskatten på /kWh. Här finns nu ett snabbt och bra sätt att bevisa hållbarheten i löftet från samtliga partier i valrörelsen att värna om miljön genom att ta bort elskatten på vindproducerad el och kompensera det ännu obetydliga inkomstbortfallet t.ex. genom att öka kolskatten till oljenivå. Summa skatter i öre/kWh Eldningsolja 1 (villaolja) . Eldningsolja 5 (tjockolja) 9.9 9,0 5,5 1,4 (flis, torv m.m.) Ett sätt att ytterligare stimulera till en ökad användning av vindkraften är Mot. att ge ett investeringsbidrag till nya vindkraftverk . Härige- N429 nom skulle erfarenheter spridas om den rena vindkraften och introduktionen skulle påskyndas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattebefrielse på vindproducerad el och investeringsbidrag till vindkraftverk. gotab 16601, 1989
mot · GC02N431 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N431 av Per m.fl. (m) Energiforskning uppgår energiforskningsprogrammet till . Vi har i tidigare sammanhang kritiserat den betoning av sektorsforskning som gör att politiska överväganden i viss mån sätts före en värdering av olika forskningsprojekts tekniska och vetenskapliga värde. De stora anslagen till energiforskning är till stor del politiskt betingade. Partier som förespråkat en mer eller mindre snabb kärnkraftsavveckling har genom rundhänta bidrag till energiforskning hoppats kunna finna tekniska argument för påståendena om att det finns stora möjligheter att spara energi respektive finna nya energikällor. Utvecklingen på det tekniska området bestäms enbart i ringa del av utvecklingen inom . Det är viktigt att den högkvalitativa delen av energiforskningen vidmakthålles. Svenska tekniker har på en del områden varit framgångsrika. Den pågående energiforskningsutredningen skall utarbeta förslag som skall utgöra grund för den framtida inriktningen av energiforskningen. Under nästkommande beräknas beslut i dessa frågor tas. När skall behandla energiforskningsfrågorna kommer vi att närmare utveckla vår syn på dessa frågor. Den rikliga tillgången till energiforskningsmedel har dock gjort att en del projekt som kvalitativt inte motsvarar vad som normalt produceras inom andra forskningsområden funnit finansiering. Vi föreslår en minskning av anslaget till energiforskning med 100 milj. kr. Existerade reservationer medför att det knappast kommer att uppstå några finansieringsproblem för nu pågående projekt. Med hänvisning till det anförda hemställs att till C6 Energiforskning för /90 anvisar ett reservationsanslag av . () () () ()