mot · GD02U654 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:U654 av och (båda mp) Förtrycket av minoriteter finns på många håll i världen. Det följer överallt samma mönster. Mänskliga rättigheter kränks, naturen skövlas, tvångsförflyttningar, språkligt förtryck, utbildningsförtryck, fängelse, tortyr, försvinnanden och mord av dödsskvadroner är inte ovanligt. När ordet minoriteter nämns tänker man först på aborigines i , indianer i eller pygméer i , minoritets- och ursprungsbefolkningar, som utsatts för ofattbart förtryck med hög sjukdomsfrekvens, dödlighet, upprättande av reservat, samt brottslighet och alkoholism som förödande biverkningar. Men det finns ett stort folk på minst 25 miljoner, kurderna, som är bosatta i fem länder; , , , och , som trots århundradens frihetskamp bevarat sin värdighet, sin tro och sina krav att få tala sitt språk, bo kvar i sitt land och utöva sin kultur. De bor sedan årtusenden i sitt land, , men har gång på gång förföljts och mist sina rättigheter. Senast skedde detta vid Ottomanväldets fall, när de allierade vid fredsfördraget i , trots löften om en viss autonomi, delades. har förtrycket bara ökat och ser det svårare ut . Detta sargade folk behöver världsopinionens stöd. anser att kurdfrågan i sin helhet måste tas upp i FN. I såg det före kriget mellan bättre ut för kurderna, de hade egna skolor och fick utöva sin egen kultur. Men under kriget led kurderna oerhört och många strider utkämpades på kurdiska områden. Efter vapenstilleståndet vände sig vreden både i och mot de egna kurderna. I har hundratals byar jämnats med marken och invånarna tvångsförflyttats till läger eller nya bosättningar, även till ökenområdena i södra . Gasbombningar med kemiska vapen har också förekommit, bl.a. den mest kända i Halabja . måste få stark kritik av FN för sin behandling av kurderna. I hoppades man, då Khomeini kom, att förbättringar skulle komma med den nya regimen, men även där ökar repressalier, försummanden, dödsdomar och tortyr. Massavrättningar har förekommit i , både av iranska oppositionella och av kurder. En iransk kvinna berättade för mig: En oppositionell iranier skjuts med en kula, medan en kurd skjuts med två. anser att ska fördöma massavrättningarna. har en överenskommelse att soldater får överskrida gränsen från båda håll Mot. 1989/90 för att jaga kurder. Svenska har uttalat sig mycket förstående i betänkandet UU:5 1989 om mänskliga rättigheter beträffande demokratiseringsprocess. deltog jag i en resa till med riksdagsledamöter. Enligt ett flertal verksamma advokater i olika städer i , enligt MR organisationer i tre städer och enligt f.d. fångar är tortyr satt i system i fängelserna i . undertecknade mot tortyr, men enligt nya rapporter har ingen förbättring skett. Man har även använt gas i de turkiska bergen och förtrycket och förföljelserna ökar, även mot den stora grupp kurder (flera 100.000) som bor i , ett landskap söder om . Fackföreningsledare, kommunister och oppositionella fängslas och journalister ställs inför rätta. Mer än 2.700 journalister har fängslats och även om de flesta har släppts, har en ganska stor grupp både fängslats och torterats. Tryckfriheten är mycket begränsad. Förtryck sker också av de irakiska kurder som flydde från till undan gasbombningarna. De är fängslade i små tält eller trånga hus i tre läger bakom taggtråd. De får otillräckligt med mat, medicin och värme. Förgiftningar av bröd har förekommit i två läger och man låter inte UNHCR eller Röda Halvmånen aktivt stödja och hjälpa flyktingarna. Lägren bör ställas under FN:s beskydd och flyktingarna erbjudas en framtid i eller i andra länder. I finns 900.000 kurder, som också lever under polisförtryck, förföljelse, åsiktsförtryck, hot om fängelse och tortyr. , , och borde behandlas i FN:s kommission om de mänskliga rättigheterna och i . anser också, att ska ordna sin egen kurdfråga genom att ge kommunarresterade en rättegång. kanske även anser, att kommunarresten varat , att det är ett frihetsberövande. Först då kan en rättegång hållas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att skall ta upp kurdfrågan i sin helhet i FN med den bakgrund som behandlas i motionen, 2. att hos regeringen begär att tar upp , , och behandling av sin kurdiska befolkning i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tortyr, fängslande och avrättningar i dessa länder och att internationella initiativ för en humanisering tas, 4. att begär att regeringen hos FN begär att UNHCR skall ta över ansvaret för de kurdiska flyktinglägren i , [att hos regeringen begär förslag till en slutlig lösning av den svenska kommunarresten enligt vad i motionen anförts.1] () () 1 1989/90 :Ju827