mot · GC02N416 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:N416 av Per m. fl. (m) Mot Energipolitiken 1988/89 2 saknar en konstruktiv energipolitik 2 3 Energi och miljö 3 4 Energi och ekonomi 7 5 Den framtida elefterfrågan 9 7.1 Nedläggning av två reaktorer till 1997 13 7.2 Fullständig avveckling till 2010 14 7.3 Risken för planhushållning 15 8 Grunderna för energipolitiken 16 8.1 Osäkerhet med socialdemokraterna 16 8.2 Respekt för folkomröstningsresultatet 18 8.4 Kärnkraftens framtid 20 8.5 Annan elproduktion 21 1 1988/89. Den nuvarande socialdemokratiska energipolitiken är helt baserad på partitaktiska överväganden. Den innebär att saknar en konstruktiv energipolitik syftande till att säkra tillgången på billig energi under miljömässigt acceptabla former. Det finns ingen anledning att i strid med folkomröstningsresultatet avveckla kärnkraften . Nedläggningen av två reaktorer kommer att kosta upp emot och kommer att ge betydande risker för tillgången på el . Den totala avvecklingen kommer att ge upphov till elbrist, hota upp emot 150 000 jobb och skapa betydande miljöproblem. Även om kärnkraften bibehålies under hela dess livslängd kommer efterfrågan på elkraft att öka . Vi anser att tillkommande kraftbehov i första hand bör täckas genom utnyttjande av naturgas. Detta bör dock ske på sådant sätt att beslutet om att koldioxidutsläppen inte skall öka respekteras. Den nuvarande energibeskattningen bör ersättas med ett system med moms kombinerat med miljöavgifter. 2 saknar en konstruktiv energipolitik Den bärande idén bakom regeringens agerande i energipolitiska frågor är partitaktisk. Denna partitaktik har lett till en politik som i själva verket motarbetar de riktlinjer regeringen säger sig vilja föra energipolitiken efter. Den faktiskt förda energipolitiken syftar till att motverka energianvändning i allmänhet och elanvändning i synnerhet. Den förda politiken står därför i motsatsställning till det av regeringen uttalade målet för energipolitiken, nämligen att landets behov av billig och säker elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckning är baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor. - Beslutet om att inleda avvecklingen av kärnkraften genom att avveckla två reaktorer kommer, liksom beslutet om att avveckla hela den svenska kärnkraften , att tvinga fram mycket stora investeringar i energianläggningar. Det svenska samhällets beroende av fossila bränslen kommer att öka. - Tvärtemot målsättningen är de energiformer som den framtida energiförsörjningen då kommer att baseras på inte inhemska. - Föroreningarna kommer att öka i jämförelse med varje läge där kärnkraften bibehålls. - Båda avvecklingsbesluten kommer att tvinga fram kraftigt stigande energipriser, som besluten kommer att äventyra tillgången på energi. Den negativa syn på energi som präglar regeringens politik är långt ifrån ansvarsfull. Den skapar betydande osäkerhet inom en mängd olika samhällssektorer. Det gäller näringslivets tillgång på el, sysselsättningen i redan hårt drabbade regioner, hushållens ekonomi och bostadsuppvärmning. Den socialdemokratiska politiken mot energianvändning i allmänhet och mot elanvändningen i synnerhet gör det befogat att hävda att saknar Mot. 1988/89 en konstruktiv energipolitik. Detta kommer att drabba svensk industri och de svenska hushållen i form av stigande energikostnader, framför allt genom stigande elpriser, samt genom en osäkerhet om det överhuvudtaget kommer att finnas tillräcklig tillgång på elenergi. Den osäkerhet som det svenska näringslivet tvingas verka under leder till beslut om senarelagda investeringar och att energikrävande produktion förläggs till utlandet. Den socialdemokratiska politiken är också ett hot mot miljön. För miljön är det intressanta inte att i sig minska energianvändningen utan att styra den mot former som miljömässigt är så skonsamma som möjligt. Regeringens politik medför bl.a. ökade utsläpp av svaveldioxid, kvävedioxid och koldioxid. Att dessa utsläpp har kunnat minska beror till en betydande del på att kärnkraften ersatt användning av fossila bränslen. Miljön skyddas inte genom att energianvändningen motverkas genom en särskild straffskatt på energi, än mindre genom begränsningar av den miljövänliga energidistributionsform som elkraften utgör. I stället krävs en politik som syftar till att begränsa miljöföroreningarna med hjälp av gränsvärden och miljöavgifter som riktar sig mot utsläppen och inte mot energin som sådan. behöver en energipolitik som utgår från och lever upp till det självklara faktum att vårt samhälle behöver god tillgång på energi. Det är nämligen genom den rikliga tillgången på energi som det svenska välfärdssamhällets framväxt har varit möjlig. Industrialiseringen krävde energi. Därigenom möjliggjordes en frigörelse av mänskliga resurser för nya och mer värdefulla insatser. Genom ökad energianvändning frigjordes dessutom människan gradvis från de allra tyngsta arbetena. har präglats av uppbrott från ohälsosamma arbetsmiljöer - energi har kunnat ersätta människoarbete. 3 Energi och miljö energianvändning ger upphov till miljöpåverkan. Den tillgängliga mängden energi på jorden är begränsad. Tillgången på fossila bränslen är ändlig. Som bl a den av FN tillsatta så kallade understrukit är det både med hänsyn till miljöförstöring och tillgång på olika bränslen inte möjligt att alla länder uppnår den energianvändning som finns i i-länderna. Detta förhållande kan dock förändras om det sker ett grundläggande teknologiskt genombrott på energiområdet, som inte utgör något miljöhot. I ett långt tidsperspektiv är det både troligt och nödvändigt att ny teknik gör att tillgänglig energi utnyttjas mycket mera effektivt. Den omställningen kommer att ta . är det nödvändigt att tillse att energianvändningen får få negativa miljöeffekter. Valet av energiform avgör i hög grad hur skadlig energianvändningen är för vår omgivning. har faran med den s k växthuseffekten allt mera uppmärksammats. Växthuseffekten innebär att jordens temperatur ökar som ett resultat av förändringar i den kemiska sammansättningen av 3 Ökad temperatur kan ge upphov till dramatiska klimatför- Mot. ändringar som kan påverka levnadsförutsättningar på stora delar av jord- N416 I en särskild rapport slog den av FN utsedda fast att koldioxidutsläppen är vår tids allvarligaste miljöproblem. Vid kommissionens offentliga utfrågning i framförde från följande: Det är svårt att tänka sig en fråga med större globala återverkningar på människornas samhällen och på naturmiljön än växthuseffekten. Signalen är oklar, men vi kanske redan bevittnar förebud, om inte verkliga växthuseffekter, i . Växthuseffektens slutliga potentiella följdverkningar kan bli katastrofala. Det är vår bestämda uppfattning att det redan är i senaste laget att starta den process som leder till en bestämd politik. Att höja det allmänna medvetandet, att bygga upp stöd för en nationell politik och slutligen att sätta in olika ansträngningar för att minska hastigheten på utsläppsökningarna, kommer att ta tid. Växthuseffekten är en fråga som utgör både en möjlighet och en utmaning; inte överraskande utgör den ytterligare ett viktigt skäl att sätta lämpliga strategier i verket. Den faktor som anses bidraga mest till växthuseffekten är utsläppen av koldioxid. Alla bränslen ger vid förbränning upphov till koldioxid. En del binds av växter, men eftersom människan utnyttjar fossila bränslen stiger koldioxidhalten i atmosfären obevekligt. I sitt remissvar på utredning om en förtida avveckling av två kärnkraftsreaktorer anknyter till en slutsats från gemensamma framtid: Förutsättningen för en bärkraftig utveckling, sustainable development, är att den globala energianvändningen, särskilt användningen av fossila bränslen, inte tillåts öka väsentligt över nuvarande nivå. Dagens elproduktion i kärnkraftverk med motsvarande produktion i kolkondensverk skulle öka de svenska koldioxidutsläppen från fossila bränslen med . Denna utveckling är inte acceptabel. Kärnkraften har hållit utsläppen i på en lägre nivå än vad som annars skulle ha varit möjligt. En ersättning av den svenska kärnkraften med kolkondenskraft skulle t.ex. öka de svenska koldioxidutsläppen med ca koldioxid . Om man i stället ersätter verken med gaskondenskraft skulle koldioxidutsläppen öka med över . konstaterar dessutom att även med naturgas i stället för kol är en sådan ökning oförenlig med en i ett globalt perspektiv ansvarsfull nationell energipolitik för 2000-talet. beslutade på moderat initiativ och mot socialdemokraternas röster att: som ett nationellt delmål bör anges att koldioxidutsläppen icke ökas utöver Mot. 1988/89 den nivå de har . All förbränning ger som ovan påpekats upphov till koldioxidutsläpp. Dess storlek visas i nedanstående tabell. C02-innehåll i vanliga bränslen i förhållande till energiinnehåll Man kan således notera att förbränning av kol ger mer än dubbelt så stora utsläpp av koldioxid som förbränning av gas. Anledningen är att naturgas innehåller en del vätgas - en gas som vid förbränning med syre bildar vatten. ger ännu högre utsläpp av koldioxid än kol. Förbränning av fossila bränslen som kol, olja och gas, liksom förbränning av torv, skogsprodukter eller liknande, ger - trots moderna reningsanläggningar - upphov till luftföroreningar. Olika förbränningsmetoder och olika bränsleval kan emellertid påverka utsläppens storlek. Utsläpp från olika slags förbränningsanläggningar Beräknat per elgenereringsförmåga. Utsläpp räknade i ton/år. Alla fasta bränslen bildar slagg, sot och aska vid förbränning. Dessa restprodukter är i sig ofta miljöfarliga och måste behandlas med försiktighet. Kolaska är t ex ofta svagt radioaktiv. Stora mängder av dessa avfallsprodukter bildas . Som exempel kan nämnas att ett kolkraftverk av samma storlek som en vanlig kärnkraftsreaktor skulle ge upphov till aska, sot och slagg som skulle täcka en yta motsvarande i till sjutton meters höjd. I den allmänna debatten har en del debattörer försökt framställa inhemska bränslen som särskilt miljövänliga. Det är direkt fel. Förbränning av torv ger upphov till besvärliga miljöproblem. I torven har en del tungmetaller upplagrats. Torven ger också upphov till slagg och aska. Ännu mera allvarligt är emellertid såren i naturen efter torvbrytning. I praktiskt hänseende kan torven likställas med fossila bränslen. Därtill kommer att det krävs stora exploateringsarealer. Genom bränntorvutvinning ödeläggs ofta värdefulla mossar. Biobränslen utgör ett viktigt tillskott i den svenska energibalansen. 1 * 1988/89.3 sami. det huvudsakligen rest- och överskottsprodukter från skogsbruket som Mot. nyttjas för energiändamål. I debatten förekommer många förslag om N416 storskalig odling av energiskog. Utredningar om energiskog har emellertid visat på alltför höga kostnader. Oavsett kostnaderna finns det emellertid anledning att vara försiktig med storskalig introduktion av helt Om många småhus i tätorterna eldas med biobränslen kommer röken att allvarligt störa omgivningen. Därtill kommer att dessa pannor i förhållande till bränslemängden ger stora utsläpp av luftföroreningar. I många länder är fossila bränslen den viktigaste energikällan. Kol, olja och naturgas utnyttjas dels för uppvärmning, dels för generering av elektricitet. I har vi varit i den fördelaktiga situationen att användningen av fossila bränslen kunnat minska och . Anledningen har framför allt varit att tolv kärnkraftverk togs i bruk. Fossila bränslen behövdes därmed inte för att tillfredsställa vårt lands elbehov. De höjda oljepiserna ledde till ansträngningar att minska oljeanvändningen även för andra ändamål. Detta har varit en utveckling som varit fördelaktig ur miljösynvinkel. Elenergi är en ren och effektiv form för energiöverföring. Kärnkraft är den mest miljövänliga metoden för att alstra elektricitet i större omfattning. Ett kärnkraftverk under drift påverkar enbart genom utsläpp av kylvatten den omgivande miljön. Utsläppen av varmt vatten har enbart en lokal miljöpåverkan. Tillsatsen av natriumhypoklorit till kylvattnet vid bör föranleda en noggrann utredning om miljöeffekterna. Om några skadeverkningar på havsmiljön kan visas bör åtgärder vidtas med anledning av dessa. Något radioaktivt läckage förekommer emellertid inte. En olycka med den omfattning som olyckan i Tjernobyl hade kan inte ske vid ett svenskt kärnkraftverk - det är en fysikalisk omöjlighet, eftersom de lättvattenreaktorer som används i är annorlunda konstruerade än den sovjetiska reaktorn. Svenska reaktorer är gjorda så att olycksrisker är minimala och olycksförlopp minimeras. En olycka skall inte ge effekter utanför reaktorbyggnaden. har alla svenska reaktorer försetts med en speciell filteranläggning som gör att radioaktiva ämnen inte skall kunna tränga ut ur byggnaden. Många kärnkraftsmotståndare försöker använda det radioaktiva avfallet som det huvudsakliga argumentet mot kärnkraft. Det är också dåligt underbyggt. När det utbrända bränslet tas ur reaktorerna är det kraftigt radioaktivt och transporter och förvaring måste omgärdas med stor försiktighet. Därefter placeras avfallet i ett mellanlager - ett bergrum där avfallet finns . Sedan kommer avfallet att inneslutas, bl a i keramiskt material och koppar, och placeras i en särskild lera i djupt belägna bergrum. Denna svenska metod för slutförvaring av använt kärnbränsle har vunnit respekt i utlandet. Avfallet kan sedan ligga utan att utgöra någon fara för naturen eller människor. Det bör dock påpekas att brytning av uranmalm, som bl a sker i , och , liksom annan gruvbrytning kan ge upphov till Det finns stora uranmalmstillgångar i , men Mot. 1988/89 någon brytning förekommer inte. är lyckligt lottat genom att det finns stora vattenkraftstillgångar i landet. Genom att exploatera dessa kunde elförsörjningen ända med ett mycket litet inslag av fossila bränslen. I vissa avseenden är vattenkraften en idealisk kraftkälla. Den ger inte upphov till några föroreningar eller restprodukter. Att utnyttja vattenkraft i stor skala förutsätter emellertid kraftverksdammar och vattentunnlar som skapar sår i den lokala naturen och också rubbar den ekologiska balansen i det uppdämda vattendraget. De flesta exploaterbara i har utnyttjats. återstår endast fem större älvar som är praktiskt taget oexploaterade. Dessa älvar måste bevaras för framtiden. De representerar unika sammanhållna ekotyper. Dessa norrländska älvdalar är en betydelsefull del av värdefulla kulturlandskap. Även vindkraft ger upphov till miljöstörningar. Stora vindkraftverk längs och utanför våra kuster kommer att ändra landskapsbilden. Därtill kommer en del akustiska störningar, som kan vara besvärande för de närboende. Den allvarligaste negativa faktorn beträffande vindkraften är emellertid att vindkraftproduktion av elkraft blir mycket dyr - därmed är det också en indikation på resursslöseri. Individer och företag i ett högt industrialiserat land som måste ha god tillgång till energi. är det nödvändigt att energipolitiken utformas med hänsyn till den miljöpåverkan som energianvändningen ger upphov till. Politikerna måste dra upp riktlinjerna för hur energiproduktionen skall ske. Det krävs politiska beslut för att t ex skydda älvar från exploatering. Men politiker kan inte i detalj reglera hur energiproduktionen sker. Därför är det väsentligt att bl a miljöavgifter nyttjas för att främja en miljövänlig energipolitik. För detta krävs en sammanhållen och konsekvent energipolitik som är anpassad till miljöns krav. Den slutsats som måste dras med utgångspunkt från miljöns krav är att kärnkraftverk har bidragit, och kan fortsätta att bidra, till en bättre miljö. 4 Energi och ekonomi Det finns ett klart samband mellan energitillgång och ekonomisk tillväxt. Även om det inte finns en direkt fixerad relation är det uppenbart att en av förutsättningarna för tillväxten i den svenska ekonomin har varit att industriproduktionen inte hindrats av någon brist på elenergi. Om tillgången till elkraft stryps kommer detta att direkt drabba förutsättningarna för det svenska näringslivet. Frånvaron av energi i tillräcklig omfattning är en av de viktigaste orsakerna till den tredje världens fattigdom och underutveckling. Deras ekonomiska tillväxt är liksom vår beroende av tillgången på energi. Det finns inget som tyder på att sambandet mellan energi och välfärd skulle ha försvagats, vare sig i den industrialiserade världen eller i den tredje världen. Mot bakgrund av det klara samband som finns mellan tillgången på energi och välfärd måste den svenska energipolitiken medverka till att det svenska samhället klarar viktiga utmaningar . - Svensk industri måste kunna hävda sig , trots den betydande konkurrens den kommer att möta från , de allt mer offensiva NIC-länderna och de allt mer skärpta miljökrav som kommer att ställas. Detta försvåras i hög grad av snabbt stigande energipriser och den brist på energi som den nuvarande energipolitiken förutsätter och oundvikligen kommer att medföra. - behöver en ekonomisk tillväxt som ligger minst i nivå med OECD-genomsnittet. räknar regeringen med en ekonomisk tillväxt på 1,och en tillväxt på mellan 1,och 1,. Motsvarande siffror för är3,0och2,. En ökad tillväxt kommer att ställa krav på ökad energiförbrukning. Om inte tillgången på energi säkras riskerar att även fortsättningsvis ha en lägre tillväxttakt än de flesta västliga industriländer. - behöver tillgång på elenergi till låga kostnader om inte konkurrensförhållandena allvarligt skall rubbas. Svensk industri har varken särskilt låga eller höga elpriser jämfört med omvärlden. Vi riskerar däremot att få högre elpriser än de som kommer att råda inom den europeiska gemenskapens elmarknad. Energins roll för svensk ekonomi och för det svenska samhället är av avgörande betydelse. Det måste vara en övergripande uppgift för svensk energipolitik att säkra tillgången på energi till låga kostnader. bör ge regeringen detta till känna. 5 Den framtida elefterfrågan Mot. Elförbrukningen utgör en betydande del av den svenska energiförbrukningen. I tabellen nedan redovisas de olika energikällorna. Den svenska energianvändningen 1987 Varav för elproduktion TWh/år Netto elproduktion TWh/år Ved, torv, avfall, vind, sol 3,1* -11,3 konsumenterna (ej tempera * Termisk energi Källa: Överallt i det dagliga livet möter vi energibehov i olika skepnad. En stor del av hushållens energibehov täcks av elkraft. Elkraften har många praktiska fördelar. Som energibärare är elkraften flexibel och ren. Det märks inte minst inom hushållen. Hushållen använder el till ljus och diverse hushållsutrustning. Huvuddelen av hushållens elförbrukning nyttjas dock för uppvärmning. Det finns ca 950 000 s.k. elvärmeabonnemang i . Elanvändningen har ökat på följande sätt. elanvändning, temperaturkorrigerat (enl. metod) * Prognos Källa: ökade elförbrukningen särskilt kraftigt. Detta kan delvis förklaras med konvertering till elvärme inom hushållssektorn. Men även inom industrin ökade elförbrukningen. det huvudsakligen industrin som stått för den ökade efterfrågan. Det är osannolikt att ökningen i elanvändningen skulle sluta under Mot. Med den ökningen om kommer elanvänd- N416 ningen att vara uppte i 1996. Elanvändningens ökningstakt är kopplad till den ekonomiska tillväxttakten. har i Elmarknadsrapporten (1988:R15) gjort beräkningar på den framtida elförbrukningen och kommit fram till ett intervall på . Det lägre alternativet förutsätter då en låg ekonomisk tillväxt, och dessutom att elanvändningen i den elintensiva industrin ökar mindre än industrigenomsnittet. Det är troligt att den svenska elanvändningen kommer att ligga på över om inte efterfrågan pressas ner med stora prisökningar. Redan i kalkyler har man räknat med en real höjning av priset på hushållsel med ca /kWh och /kWh för industrin. Man har också räknat med betydande eleffektivitetsåtgärder inom både industrin och för den s.k. driftselen i olika lokaler. Sådana åtgärder beräknas motsvara elförbrukning på . Elförbrukningen kommer att öka trots elbesparingsåtgärder. I nedanstående diagram visas osäkerhetsintervallet. För industrin är elen nödvändig. Huvuddelen av elkraften förbrukas inom processindustrin, främst massa- och pappersfabriker, samt den kemiska industrin. I motsats till vad som ofta hävdas används huvuddelen av elkraften även inom massa- och pappersindustrin, inte för processvärme, utan för drift av pumpar, fläktar och liknande. Den är därvidlag av avgörande betydelse för arbetsmiljö och hälsa. I nedanstående tabell visas ökningen av industrins elförbrukning. Industrins elförbrukning fördelad på industrigrupper Järn-, stål- och metallverk Småindustri, hantverk och övrigt Summa exkl. avkopplingsbara elpannor Källa: * Preliminära uppgifter Som synes ökar förbrukningen inom praktiskt taget alla branscher. Även i en bransch med låg energiförbrukning per anställd som verkstadsindustrin ökar förbrukningen kraftigt. De s.k. elintensiva industribranscherna, främst massa- och pappersindustrin, svarar för en stor del av förbrukningen. är det visserligen troligt att serviceföretagen kommer att spela en allt större roll i den svenska ekonomin. Vilken konsekvens detta kan komma att ha för den framtida elförbrukningen är emellertid inte givet. Huvuddelen av den industriella elförbrukningen sker nämligen inom några få branscher som kan komma att få ett ökat behov av energi. Framför allt massa- och pappersindustrin har sådana allmänna konkurrensfördelar att den måste anses ha goda framtidsutsikter under förutsättning att inget drastiskt sker med elförsörjningen. Sorn ovan visats kommer elförbrukningen att öka till omkring . Den nuvarande elproduktionskapaciteten beräknas uppgå till ca . Den beräkningen bygger dock på att de existerande oljekraftverken, främst de stora verken i och , får nyttjas under betydligt längre del av året än som är fallet . nyttjas de normalt bara några enstaka, särskilt kalla dagar. Tabell 7 Mot. Tillgänglig elproduktionskapacitel enl. 1988 N416 (utan malpåse) (TWh) mt olja/naturgas mt fastbränsle + olja räknar med att det skall bli möjligt att öka elproduktionskapaciteten . Det sker bl a genom att kärnkraftverken utnyttjas bättre. S.k. effekthöjning av de olika reaktorerna tillsammans med det utbyte av ånggeneratorn vid II som redan inletts - vilket åter gör det möjligt att fullt utnyttja reaktorn - kan komma att öka elproduktionen i de 12 kärnkraftsreaktorerna från till 1993. Därtill kommer pågående och planerade förbättringar av existerande vattenkraftverk, samt utbyggnad av vissa mindre anläggningar i enlighet med den vattenkraftsplan som tidigare tagit ställning till. Sammanlagt bedömer därför att de svenska elproducenterna kan klara av att producera el . Den säkerhetsmarginal som företagen försöker upprätthålla blir dock mindre än den är . Det innebär att det kommer att finnas en ökad risk för att en driftstörning leder till att delar av landet blir strömlöst. Det innebär också att risken ökar för att den momentana elförbrukningen tangerar det sk effekttaket, dvs att det i ett givet ögonblick inte finns tillräckligt med elkraft. Under kalla dagar finns det risk för att elefterfrågan överstiger produktionssystemets förmåga. i fjor uppgick effektuttaget på grund av det kalla vädret till 25 500 MW att jämföra med effekttaket på 26-28 000 MW. krävdes 26 200 MW. När den totala elförbrukningen ökar blir säkerhetsmarginalerna allt mindre. Då kommer kraftbolagen under kalla dagar att tvingas koppla bort strömmen i vissa områden. beräkningar över produktionskapaciteten har dock inte tagit hänsyn till de skärpta miljökrav som har beslutats för de fossileldade kraftverken. Det innebär att de ungefär som teoretiskt skulle kunna erhållas bl a från de stora oljekraftverken reduceras till ca om inga reningsanläggningar installeras. Detta ställer den framtida elförsörjningen inför en ytterligt svår situation. Preliminära uppgifter för elproduktion Kondenskraft, kraftvärme m.m. Det bör noteras att 1988 var ett s k extremt våtår.