ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk317 · 1989-01-17 00:00:00 — av och (båda c) Inbetalning på allmänt investeringskonto Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet och nettointäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomstskatt har fysisk person rätt till avdrag enligt denna lag för belopp som i räkenskaperna har avsatts till allmän investeringsreserv. Avdrag medges med det belopp som har betalats in på särskilt konto i bank (allmänt investeringskonto) senast den dag, då den skattskyldige enligt 34 § 1 mom. eller 34 § 2 mom. taxeringslagen skall ha avlämnat allmän självdeklaration för det beskattningsår som avsättningen avser eller för handelsbolag taxeringsåret. Med hänsyn till den arbetsbelastning revisorer och bokföringsbyråer har beviljas många anstånd med avlämnandet av deklarationer. Tidpunkten för inbetalning till allmänt investeringskonto förskjuts då i motsvarande grad utom beträffande handelsbolag och kommanditbolag, där inbetalningen skall ske oavsett vid vilken senare tidpunkt deklarationen skall avlämnas. Detta förhållande har orsakat problem för många. Motivet är att delägarna i handelsbolaget kan ha att avlämna deklarationen . Att tillåta senare inbetalning skulle enligt prop. 78/79:210 fordra särskilda dispensregler vilket skulle göra systemet alltför komplicerat. Detta har utskottet hänvisat till vid sina avslag på detta yrkande vid tidigare behandlingar. Eftersom handelsbolaget i sig ej är deklarationsskyldigt, utan i stället delägarna i bolaget, och revisorn i praktiken gör bokslut och deklaration för alla delägarna , uppstår enligt vår mening inte ovannämnda komplikationer. Detta förhållande kan jämföras med enskild firma eller jordbruk där ena maken är medhjälpare. I praktiken fungerar detta på samma sätt som ett handelsbolag men här beviljas anstånd. Vid utskottets tidigare prövning av samma yrkande, senast under föregående (SkU 87/88:30) anförs att man kan förutsätta att frågan tas upp i det pågående utredningsarbetet. Med tanke på frågans detaljeringsgrad bedömer vi risken stor att den försvinner bland frågor av större dignitet men eftersom den har betydelse för ett stort antal människor upprepar vi vårt yrkande. Ett riksdagsuttalande vore ett stöd för utredarna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beträffande 3 § lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv beslutar att eller, om avsättningen görs av handelsbolag tas bort ur lagen. () () 1988/89 Sk317
mot · GC02Sk321 · 1989-01-13 00:00:00 — 1988/89 :Sk321 av och (båda m) Sambeskattningen av makars och barns förmögenhet Samtaxeringen mellan makars B-inkomster är avskaffad års taxering. Sambeskattning kvarstår emellertid mellan makars förmögenhet trots att kapitalavkastning i princip skall vara knuten till individen. Både rättvise- och förenklingsskäl talar för att förmögenhetsbeskattningen bör individualiseras. När det gäller frågan om föräldrars och barns förmögenhet råder det förhållandet att barns, styvbarns och fosterbarns förmögenhet läggs till makars och samboendes med gemensamt barn förmögenhet. Detta är djupt otillfredsställande och kan få helt orimliga konsekvenser, inte minst p.g.a. progressiviteten i förmögenhetsskatteskalan. Gifta och samboende med barn missgynnas i skattehänseende jämfört med barnlösa. Fosterföräldrar får inte disponera över sina fosterbarns förmögenhet men sambeskattas med dem! Detta kan naturligtvis få till följd att barns möjlighet att få fosterföräldrar försvåras. Det skattebortfall som skulle bli följden av ett borttagande av sambeskattningen i dessa fall torde vara försumbart i statsbudgeten, men för den enskilde är det en källa till förtret. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att sambeskattningen av makars och barns förmögenhet samt fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet skall slopas.
mot · GC02Sk322 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk322 av Tom () Uppbörden ay reklamskatt Reklamskatt skall med nuvarande bestämmelser redovisas med en speciell deklaration som översänds till i . med deklarationen skall skatten inbetalas till RSV. Övriga skatter redovisas och betalas till den lokala skattemyndigheten i resp. län. För normala skatteinbetalningar gäller postgirots inlämningsdag som betalningsdag. För reklamskatten gäller emellertid den speciella bestämmelsen att skatten ej anses betald förrän beloppet bokförts på RSV:s postgirokonto. Det naturliga borde vara att skatten är betald när den inlevererats till statsverket (dvs. Den enskilde skattebetalaren har sedan ingen möjlighet att påverka händelseförloppet, och det kan inte vara rimligt att straffavgift skall kunna utgå för fel eller försummelse som begås av En samordning av uppbördsbestämmelsema av reklamskatt med mervärdeskatteredovisningen skulle förenkla uppbörden för de skattskyldiga. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär nya regler för uppbörd av reklamskatt. 1 1988/89.
mot · GC02Sk323 · 1989-01-12 00:00:00 — 1988/89 :Sk323 av och (båda m) Slopande av skattefrihet för stipendier I regeringens proposition 1984/85:23 föreslogs att skattefrihet för vissa fackliga stipendier som gäller vid 1984 och taxeringar skulle utsträckas , d.v.s. 1986 och taxeringar. I proposition 1986/87:45 föreslås att denna tidsbegränsning skall upphöra. Förslaget om skattefrihet för stipendier har genom riksdagsbeslut permanentats. Denna lagstiftning innebär att fackföreningsrörelsen fortsättningsvis kan lämna förtroendevalda skattefri ersättning för förlorad arbetsförtjänst i samband med kursdeltagande. Det finns ingen rimlig anledning att förmånsbehandla fackliga stipendier vid beskattningen. Skattefrihet för sådana stipendier strider mot lagstiftningens grunder och åsidosätter elementära rättsvisekrav. För den enskilde blir nettoresultatet detsamma som om en normalt beskattad ersättning för förlorad arbetsförtjänst hade utgått. För den fackliga organisationen som utbetalar stipendier uppkommer stora vinster. Man undgår nämligen att betala det belopp som rätteligen skulle gått till stat och kommun i skatt och slipper erlägga lagstadgade arbetsgivaravgifter. Lagstiftningen föranleds uppenbarligen av en strävan att stärka fackföreningarna ekonomiskt. Lagstiftningen om viss skattefrihet för stipendier bör därför upphöra i och med taxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar upphäva lagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen (1928:370).
mot · GC02Sk324 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk324 av och (båda fp) Barnpensionernas beskattning Ridande beskattningsregler för barnpensionärer är ur rättvisesynpunkt inte tillfredsställande. Det kan inte anses rimligt att två barn med samma inkomst av t.ex. feriearbete skall behandlas olika i skattehänseende beroende på om ett av dem förlorat en eller båda föräldrarna. Det kan heller inte anses rimligt att vid jämförelse med de barn som som erhåller bidragsförskott/vårdbidrag och får detta skattefritt, så skall barnpensionärerna få betala skatt. Det är lätt att förstå deras reaktion när de undrar varför det görs skillnad på dessa underhållsformer som båda gäller att ge barnen en ersättning för att kunna fungera vidare på ett normalt sätt i samhället. Vad som också är angeläget att uppmärksamma, är att vad det gäller bidragförskott, så kan detta förlängas ytterligare för att barnet skall kunna fullfölja sina skolstudier. Detta kan inte göras när det gäller barnpension. Den som erhåller bidragsförskott får också netto ut mer pengar än den som erhåller barnpension. Barnpension enligt lagen om allmän försäkring (AFL) kan utgå dels inom folkpensioneringen, dels inom försäkringen för tilläggspension (ATP). Barnpension enligt folkpensioneringen utgår till barn om en eller båda föräldrarna avlidit. Ungdomar som erhåller barnpension känner sig orättvist behandlade. Efter en tragisk händelse i sin familj då de mister en eller ibland bägge sina föräldrar blir deras hjälp från samhället sämre, än i förhållande till de barn som på annat sätt tappar kontakt med någon av sina föräldrar. Dessa får alltså t.ex i motsats till barnpensionärerna börja på ett nollläge vid beskattning av feriearbete och får alltså behålla allt eller det mesta vid sådant arbete. Vi har förut vid motionskrivande angående barnpensionen hänvisat till att redan vid skatteutredning uttalades att samma skatteregler borde gälla vare sig samhället trädde in genom bidragsförskott eller genom barnpension och att likställdhet i beskattningshänseende kunde åstadkommas genom att man undantog pensionsförmåner till barn från beskattning. Med hänsyn inte minst till den tid som förflutit från det att skatteutredningen lämnade sitt betänkande är det enligt vår mening anmärkningsvärt att regeringen ännu inte ansett det lämpligt att föreslå någon lösning på det i flera motioner påtalade problemet. Behandlingen av denna fråga har förhalats genom hänvisning till 1* 1988189.3 sami. att frågan ska utredas ytterligare. Det är ju just detta vi motionskrivande har begärt. Men detta måste göras omgående. Vi har inte rätt som företrädare för dessa barn att förhala en fråga som från rättvisesynpunkt för länge sedan borde varit avgjord. Vi anser att denna fråga har en mycket stor principiell betydelse och är för många en viktig fråga, varför den kräver en snabb lösning och ett snabbt beslut till fördel för barnpensionärerna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn angående barnpensionens skatteregler. () () 1988/89 Sk324
mot · GC02Sk325 · 1989-01-13 00:00:00 — 1988/89 :Sk325 av Hans Nyhage (m) Skattebefrielse för svensk militär personal i FN:s tjänst Med rätta har - inte minst - många lovord riktats till FN:s fredsbevarande styrkor. Svensk personal spelar i detta sammanhang en mycket viktig roll. Insatserna från svensk sida har också rönt en berättigad uppmärksamhet. Rekryteringen av svensk personal sker i huvudsak på frivillig väg. Några större svårigheter att rekrytera lämplig personal torde inte ha förelegat. Risken är emellertid påtaglig att detta förhållande kan komma att ändras till det sämre med hänsyn till den ekonomiska ersättning som utgår. Svensk personal är i jämförelse med de flesta andra länders markant underbetald, vilket givetvis kan leda till att intresset för engagemang minskar, något som vore allvarligt. En möjlighet att förbättra den ifrågavarande personalens ekonomiska förhållanden kan vara att bevilja skattebefrielse vid tjänstgöring i främmande land. Genom att den enskilde härigenom får behålla mer av sin inkomst för egen räkning begränsas rimligen kraven på lönehöjningar. förbättras situationen i jämförelse med andra länders personal. Den ökade kostnad som det möjligen kan bli fråga om för staten torde väl motiveras av att det här gäller ett alldeles speciellt, ytterst allvarligt uppdrag för en begränsad skara människor. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande skattebefrielse för svensk personal i tjänst vid FN:s fredsbevarande styrkor. Hans Nyhage (m)
mot · GC02Sk326 · 1989-01-13 00:00:00 — Inkomstbeskattningen avseende ideella organisationer, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Kr502 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en förändring av grundavdraget vid inkomstbeskattningen för ideella organisationer enligt vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att slopa bingoskatten, 3. att hos regeringen begär utredning om slopande av reklamskatten i vissa fall enligt vad som anförts i motionen, 4. att beslutar höja schablonavdraget för idrottsutövare till maximalt från och med , 5. att hos regeringen begär förslag om inkomstutjämningsmöjligheter för elitidrottare i enlighet med vad som anförts i motionen. Per Stenmarck (m) Hans Nyhage (m)
mot · GC02Sk327 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk327 av m.fl. (c) Bostadsbeskattningen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo205 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utformningen av bostadsbeskattningen vid en reformering av skattesystemet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utvidgad avdragsrätt för energiinvesteringar och reparationer i småhus och flerbostadshus. () () () () () ()
mot · GC02Sk328 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk328 av m. fl. (fp) Avdragsrätt för gåvor till ideellt och humanitärt arbete Stöd till ideella och humanitära ändamål kan ges på olika sätt och i olika former. På förslag av regeringen har beslutat om en modell med s.k. ideellt sparande. Vi har accepterat denna och föreslagit vissa utvidgningar så att man skall kunna ha ett ideellt konto vid sidan av ett allemanskonto och så att en större del av avkastningen kan ges till ett ideellt ändamål. har vi hävdat att en avdragsrätt för gåvor till ideella och humanitära ändamål vid inkomstbeskattningen också bör komma till stånd. Vi föreslår att en sådan avdragsrätt införs och utformas på följande sätt. Avdrag bör medges - inom en maximerad beloppsram - för gåva från enskild person till svenskt trossamfund som regelbundet anordnar offentlig gudstjänst liksom organ för trossamfund, t.ex. församling; - organisation som är anknuten till trossamfund och vars verksamhet kan anses utgöra ett led i samfundets. Vidare bör avdrag medges för gåva till svensk organisation som i överensstämmelse med sina stadgar: - utövar hjälpverksamhet till förmån för personer som behöver bistånd av särskilda sociala eller ekonomiska skäl; - utövar internationell biståndsverksamhet; - verkar för internationellt samförstånd eller för respekt för de mänskliga rättigheterna; - arbetar för att bekämpa sjukdomar eller för att förbättra villkoren för sjuka eller handikappade. Ett högsta belopp för avdrag bör fastställas liksom ett minsta belopp. Det bör ankomma på den skattskyldige att styrka att gåva utgivits. bör upprätta en förteckning över organisationer till vilka utgivna gåvor kan anses avdragsgilla. Avdragsrätten bör utformas så att den har samma värde oberoende av i vilket inkomstskikt givaren befinner sig, dvs. En avdragsrätt av denna typ finns i många västliga demokratier. Den har i flera länder införts av regeringar i vilka också socialdemokraterna har ingått. har t.ex. infört en avdragsrätt för gåvor till utvecklingsbistånd. Frågan om avdragsrätt för gåvor har under en lång följd av år varit uppe till behandling i den svenska . I den regeringsförklaring som avgavs vid bildandet av trepartiregeringen fastslogs att en sådan avdragsrätt skulle Folkpartiregeringens proposition om skattereduktion för gåvor till u-hjälp avvisades dock av majoritet. I samband med den större reform av vårt skattesystem som övervägs bör det finnas förutsättningar att på nytt och mera positivt pröva vårt förslag om avdragsrätt för gåvor till ideellt och humanitärt arbete. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om avdragsrätt för vissa gåvor till ideellt och humanitärt arbete. () () () () () () () 1988/89 Sk328
mot · GC02Sk329 · 1989-01-18 00:00:00 — 1988/89 :Sk329 av och (båda c) Särbeskattning av förmögenhet Fr.o.m. förra årets taxering slopades sambeskattningen av makars Binkomster. Kapitalavkastningen skall således i fortsättningen vara helt knuten till individen. Vid förmögenhetsbeskattning gäller emellertid fortfarande att makars och barns, även fosterbarns, förmögenheter adderas vid beräkningen av förmögenhetsskatt. Principiella skäl såväl som rättvise- och förenklingsskäl talar dock för att även förmögenhetsbeskattningen individualiseras, eftersom det svenska skattesystemet bygger på principen om särbeskattning. Den nuvarande förmögenhetsbeskattningen drabbar vissa grupper orättvist. Gifta och sammanboende med barn missgynnas i skattehänseende jämfört med skattskyldiga utan barn. Extra anmärkningsvärt är att sambeskattningen inte slopats vad gäller fosterföräldrar och fosterbarns förmögenhet. Fosterföräldrar får ju inte disponera över fosterbarnens förmögenhet. majoritet avstyrkte under föregående motsvarande motion med hänvisning till pågående utredningsarbete inom . har inga förslag lagts fram från regeringen om särbeskattning av förmögenhet. Vi upprepar därför tidigare framlagda krav på detta område. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar om särbeskattning av förmögenhet.
mot · GC02Sk331 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk331 Stimulansbidrag till företag i samband med s.k. avknoppning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:AU411 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om extra stimulansbidrag i samband med s.k. avknoppning. 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Sk332 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk332 av m.fl. (s) Avdragsrätt för kostnader vid vissa lantmäteriförrättningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo402 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsrätt vid beskattningen när det gäller förrättningar som avser strukturella förändringar inom jord- och skogsbruket. () ()
mot · GC02Sk333 · 1989-01-17 00:00:00 — 1988/89: Sk333 Skattereduktion medges för fackföreningsavgifter. Fackföreningarna lämnar datoriserade upplysningar om sina medlemmar och deras avgifter till . Genom datasystemen får den skattskyldige skattereduktionen. Systemet är kränkande för den enskildes integritet genom att datoriserade uppgifter om fackföreningstillhörigheten finns samlade utanför föreningen hos offentlig myndighet. Fackföreningsmedlemmen har möjlighet att meddela sin förening, att han inte önskar att denna gör anmälan om avgiften. Medlemmen kan då själv avgöra om han önskar på egen hand yrka skattereduktion eller om han vill avstå. Om den skattskyldige medges avdrag för fackföreningsavgift, kommer i och för sig det alltid att finnas en anteckning om detta i skattelängden, men det är inte i detta sammanhang själva avdraget och anteckningen om detta som är det kontroversiella utan att uppgifter om vilken fackförening den skattskyldige tillhör finns dataregistrerad hos offentlig myndighet. Enligt min mening skall en medborgare inte behöva vidta extra åtgärder till skydd för sin integritet. Lagstiftningen skall så långt det praktiskt är möjligt ge detta skydd. Med den knytning som finns mellan vissa fackföreningar och politiskt parti, kan registreringen av den fackliga tillhörigheten också i realiteten innebära registrering av politisk åsikt. Med hänsyn till det framförda hemställs att hos regeringen begär förslag att skattereduktion för fackföreningsavgifter endast skall göras om yrkande om reduktion framställts i självdeklarationen.
mot · GC02Sk334 · 1989-01-18 00:00:00 — av m. fl. Beskattningen av inkomst av konstnärlig verksamhet Konstnärernas skatte- och avgiftsförhållanden har diskuterats. , tillsatt 1979, avlämnade förslag som sedan lett till vissa förbättringar i tillämpningen av gällande skattebestämmelser. Men och representanter var inte nöjda med kommittémajoritetens förslag utan krävde redan då att ett särskilt inkomstslag skulle inrättas för fritt utövande konstnärer. Detta grundläggande krav har sedan upprepat under en följd av år. Konstnärernas ekonomiska situation och arbetsförhållanden har också diskuterats vid flera kulturkonferenser som anordnat. Företrädare för har gång på gång krävt att ett nytt inkomstslag skall införas och att befrielse helt eller delvis från socialavgifter skall medges. I en omfattande och synnerligen väldokumenterad skrivelse till regeringen från KLYS, Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, har krav framförts på dels en utredning av konstnärernas skatteoch avgiftssituation, dels förslag till åtgärder på detta område. I skrivelsen finns många exempel på hur orimligt det nuvarande systemet är, när det gäller beräkningen av den beskattningsbara inkomsten, möjligheterna till avdrag och socialavgifternas beräkningsgrund och utformning. års taxering infördes en förenklad självdeklaration som kommer att användas av de flesta löntagare. De fria kulturarbetarna omfattas emellertid inte av dessa förenklingssträvanden, utan de skall kvarstå i det komplicerade rörelsebeskattningssystemet. Vi anser att det arbete som bedrivs i inkomstskattekommittén bör inriktas på att skapa en mera rättvis inkomstbeskattning för fritt arbetande konstnärer genom att ett särskilt inkomstslag införs. Därvid bör också befrielse från vissa socialavgifter helt eller delvis kunna medges. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett särskilt inkomstslag bör införas i skattelagstiftningen för inkomst av konstnärlig verksamhet och att detta inkomstslag bör befrias från vissa socialavgifter. () () () () () () () () () () 1988/89 Sk334
mot · GC02Sk335 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk335 av och (båda m) Den särskilda fastighetstaxeringen Det nuvarande fastighetstaxeringssystemet bygger på att alla fastigheter i landet skall taxeras om med vissa intervaller. Dessa har varit . Den senaste allmänna fastighetstaxeringen ägde rum . Nästa skulle alltså egentligen ägt rum 1986. Genom skilda riksdagsbeslut framflyttades taxeringen och har skett beträffande hyreshus, industri-, exploaterings- och specialenheter, 1990 beträffande småhus och 1992 beträffande lantbruksenheter. mellan de allmänna fastighetstaxeringarna kan ny taxering ske om fastigheternas beskaffenhet påtagligt ändrats t.ex. genom om- eller tillbyggnad. Andra förändringar beaktas först vid de allmänna fastighetstaxeringarna. Sedan 1981 års allmänna fastighetstaxering har marknadsvärdet fallit på flera fastighetstyper och på många enskilda fastigheter. Det vid 1984/fattade beslutet om fritt handredskapsfiske innebar inte enbart ett allvarligt ingrepp i den enskilda äganderätten. Det innebar också att marknadsvärdet för fastigheter, vars ägare försörjt sig på fiske kombinerat med jordbruk, minskat i värde. En omtaxering av dessa fastigheter års allmänna fastighetstaxering framstår därför som nödvändig. Vi föreslår därför att sjunkande marknadsvärde införs som grund för särskild fastighetstaxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för särskild fastighetstaxering i enlighet med vad som anförts i motionen.