mot · GD02Sk29 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk29 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m Propositionen - ett blått paket med röda snören I propositionen föreslår regeringen ett första steg i en reform av skattesystemet. En sänkning av den direkta inkomstskatten, speciellt för höginkomsttagare, skall finansieras av höjda indirekta skatter, annorlunda beskattning av kapitalinkomster samt skärpningar av regler under inkomstslaget "inkomst av tjänst". Vissa förändringar i småhusbeskattningen, förmögenhetsbeskattningen samt företagsbeskattningen föreslås, lindringar i det obligatoriska sparandet föreslås liksom även några andra regler med speciella tillämpningar. Förslagen har baserats på fyra olika utredningar (RINK, KIS, URF och IBU) som behandlat respektive inkomstbeskattning, indirekta skatter, företagsbeskattning samt inflationskorrigerad beskattning. Viss hänsyn har också tagits till miljöavgiftsutredningens () delbetänkande om trafik och energi. Sammanvägningen har karaktären av en kompromiss som nåtts mellan socialdemokraterna och . motion - ett grönt skattesystem motion gäller ett första steg mot ett grönt skattesystem, ett steg som skulle kunna genomföras årsskatter. - låglöneprofilen är det primära i de föreslagna lättnaderna i inkomstskatt - miljöprogrammet är det primära i de indirekta skatterna - ett nytt sätt att se på dynamiska effekter - full finansiering av skattesänkningarna för att motverka ytterligare ekonomisk överhettning. I dessa fundamentala avseenden skiljer sig vårt förslag från propositionen, vilken vi därför avvisar. Olika motiv för en skattereform Livskvalitet eller ekonomisk tillväxt Ett viktigt mål för skattereformen sägs vara att befrämja en fortsatt ekonomisk tillväxt. de gröna tar avstånd från denna målsättning. Diskussionen om "tillväxt måste föras i bättre preciserade termer för att bli Den måste skilja på grundläggande begrepp som produktivitet Mot. och produktionsvolym och den måste framför allt diskutera tillväxtens inne- Sk29 håll, dvs vad som eventuellt skall växa. Helt klart är att i flera avseenden är en minskning av ekonomisk aktivitet en viktig förutsättning för en god de grönas uppfattning är att en ökad produktivitet, dvs produktion , i allmänhet är av godo. Detta gäller under förutsättning att ökningen är resultatet av en bättre arbetsorganisation, ny teknik, e.d. och inte av en ökad rovdrift på människor och natur. Detta konstaterande leder inte automatiskt till slutsatsen att därmed också en ökad total produktionsvolym skall eftersträvas, i varje fall inte av varor som medför förbrukning av knappa råvaruresurser eller som orsakar miljöförstöring. Den arbetsinsats som friställs genom en förbättrad produktivitet bör i stället användas dels för arbete inom vård och omsorg, dels för en förkortad arbetstid och uppmuntran av arbetsinsatser inom den informella sektorn. När vi nu yrkar på en sänkning av den direkta skatten på arbete och vill öka beskattningen av energi, transporter och konsumtion, är det med en förväntan att människor skall bete sig på ett ansvarsfullt sätt, på ett sätt som grundar sig på förståelse av livskvalitetens förutsättningar. I stället för att öka sitt lönearbete för att driva upp sin materiella standard, kan många välja ökad fritid och ökade insatser inom den informella sektorn, dvs ägna mer tid åt familj, åt att hjälpa medmänniskor och åt andra obetalda sysselsättningar. Detta minskar penningekonomins betydelse till förmån för ökad livskvalitet och ökad självtillit. Den dynamiska effekten verkar då i motsatt riktning mot vad utredningens majoritet förutsätter. Vi anser att följande starka skäl finns till att genomföra en grön skattereform: Skatterna skall användas som styrmedel för att motverka misshushållning med resurser och miljö. Skatterna på ändliga råvaruresurser måste höjas kraftigt för att minska överflödskonsumtionen av dem. Miljöskatter och avgifter på miljöfarliga utsläpp m.m. måste också införas i större utsträckning och på ett mer konsekvent sätt. Den del av inkomsterna från sådana skatter som förväntas bestå kan användas till att sänka skatterna på arbetsinkomster, både den direkta inkomstskatten och arbetsgivaravgifterna. En sådan överflyttning av skattebördan från skatt på arbete till skatt på naturresurser och miljöutsläpp gynnar en miljö- och resursvänlig konsumtion samt återvinning. En betydande del av inkomsterna från höjda skatter på ändliga råvaror och på miljöutsläpp ger emellertid endast intäkter i ett kort tidsperspektiv. Eftersom syftet med skatterna är att minska resursförbrukning och utsläpp kommer skatteinkomsterna att minska i takt med att så sker. Sådana inkomster kan inte användas för sänkning av inkomstskatterna utan bör i stället användas till investeringar i ny miljövänlig teknik, t ex järnvägsinvesteringar, i flödande energikällor samt i energisparande. Skatterna bör, i likhet med vad fallet varit , användas som fördel- Mot. För detta krävs för det första ett regelsystem som Sk29 För det andra skall inkomstskalan ha en god låglönestruktur, dvs att de som har höga inkomster skall betala hög skatt och att de som har små inkomster skall ha lägre skatt och därtill eventuella bidrag. Det första kravet är tillgodosett av utredningens majoritet medan en god låglönestruktur saknas. Vårt förslag till skatteskala har en bättre låglönestruktur än den av regeringen föreslagna. Inkomstskatten 1990, ett första steg de gröna vill verka för en skatteskala och bidragssystem där höga marginaleffekter vid ökade arbetsinsatser undviks och där grundavdraget successivt höjs. Målet är att minska skatter och avgifter på normala arbetsinkomster och ersätta dem med högre skatter på råvaror, konsumtion, reavinster och kapitalinkomster. 4 a. Skatteskala och grundavdrag Den i propositionen föreslagna sänkningen av den statliga inkomstskatten kommer huvudsakligen höginkomsttagarna till del. i beskattningsbar inkomst vill regeringen sänka inkomstskatten och för lägre inkomster . Vi föreslår i stället att skatten sänks för inkomstskiktet . och för lägre inkomster . föreslår vi en höjning av grundavdraget . Det måste betonas att dessa förslag innebär ett första steg mot ett skattesystem med väsentligt högre grundavdrag och högre marginalskatter i de högsta inkomstskikten jämfört med regeringens förslag. Sammantaget kostar våra förslag statskassan ca . Regeringens förslag till förändrad skatteskala med oförändrat grundavdrag kostar ca 30 miljarder. 4 b. Fördelningspolitiska effekter Sänkningen av inkomstskatten enligt förslag och enligt propositionen vid några olika inkomstlägen framgår av följande tabell: Taxerad inkomst 50000 100000150000200000250000300000 1840 3490 5490 7490 9490 11490 800 2550 6050 9550 13050 16550 1 040 940 -560 -2160 -3560 -5060 Skattesänkningen blir med vårt förslag större än i regeringens för personer med en taxerad inkomst under ca . Med hänsyn-till att de höjda indirekta skatterna drabbar dem som har låg disponibel inkomst mer än andra, har vi funnit att det är nödvändigt att låginkomsttagarna ges en större skattesänkning än vad regeringen föreslår. För höginkomsttagare blir skattesänkningen i vårt förslag mindre än vad som föreslås i propositionen. följd av ökade indirekta skatter, skärpt kapitalbeskattning, minskade av- Mot. 1989/90 dragsmöjligheter, m m får höginkomsttagarna som grupp en något lägre dis- Sk29 ponibel inkomst i vårt förslag jämfört med . Detta är motiverat med hänsyn till behovet att strama åt överflödskonsumtionen. Den nya fastighetstaxeringen medför enligt existerande regler kraftigt höjda skatter. Det är därför riktigt att schablonintäkten minskas som föreslås i propositionen. Särskilda problem uppkommer i skärgårdar och andra områden som är intressanta för fritidsbebyggelse. De två exempel som återfinns i propositionen är inte tillräckliga för att kunna bedöma hur den nya taxeringen slår i dessa områden. Regeringen måste här redovisa ytterligare material för en rättvisande bedömning. Vi anser att problemet är ytterst allvarligt för dem som berörs och att man måste beakta det faktum att varje hus har två olika marknadsvärden, ett högt värde som eftertraktat fritidshus och ett lägre värde som ortsbor har råd med; det finns ju också två distinkt olika marknader för sådana fastigheter. Taxeringsvärdet skall alltså vara annorlunda för ett hus som bebos av ortsbor än om det är ett fritidshus. Ett annat problem med fastighetstaxeringen gäller att hus där energibesparande åtgärder vidtagits får ökade taxeringsvärden och därigenom högre boendekostnader. Regeringen bör lägga fram förslag om hur detta förhållande skall kunna undvikas. I propositionen föreslås en delvis ny konstruktion med höjda skiktgränser för beskattningen av förmögenhet. Vi accepterar höjningen av gränsen för förmögenhetsskatt men däremot inte sänkningen av skatten i högre skikt. I stället föreslår vi följande skala för uttag av förmögenhetsskatt: 800 000 - . Löneförmåner, speciellt bilförmån Nuvarande system för beskattning av tjänstebil uppmuntrar i hög grad privatkörning. Med tanke på de tilltagande miljö- och hälsoproblem som är direkt förknippade med biltrafik måste det anses vara helt förkastligt. tillstyrker vi därför regeringens förslag att höja förmånsvärdet till av nybilsvärdet. Detta ser vi som ett första steg. Förmånsvärdet bör höjas till för . Dessutom behövs omgående en översyn vad gäller problematiken kring privatkörning med tjänstebilar i syfte att finna bättre metoder för att kunna minska den. Avdrag i inkomst av tjänst Resor till och från arbetet Angående avdrag för resor till och från arbetet måste reglerna primärt grundas på önskemålet att inte uppmuntra bilresor i tätorter. Det i RINKs betänkande framlagda förslaget om att avdrag för resor skall medges för det avstånd som (enkel resa) överstiger 3 mil har mött motstånd, speciellt från personer bosatta långt från orter där allmänna kommunikationsmedel är tillgängliga. Vi föreslår att minimigränsen i stället skall vara (enkel resa); över denna gräns skall den skattskyldige ha rätt att dra av /mil oberoende av vilket fortskaffningsmedel han i verkligheten använt. Ett avdragstak om . Genom att avdraget är knutet till person snarare än till fortskaffningsmedel, uppmuntrar vårt förslag till användning av allmänna kommunikationsmedel och till samåkning i högre grad än nuvarande utformning av reseavdraget. Med hänsyn till att en stor del av taxeringsnämndernas, skattemyndigheternas och skattedomstolarnas arbete går åt till att pröva bl a tvåtimmarsregeln i det nuvarande avdraget kommer vårt förslag att innebära en betydande administrativ förenkling och ge berörda myndigheter möjlighet att koncentrera sitt arbete på viktigare uppgifter. 8 b. Traktamenten Vi anser att det är viktigt att en kraftig skärpning sker i fråga om beskattningen av traktamenten. Det i propositionen framlagda förslaget att beskatta traktamenten för endagsförrättningar måste betraktas som ett första steg i en omläggning av systemet. Egen bil i tjänsten De nuvarande avdragen för att använda egen bil i tjänsten är baserade på full kostnadstäckning för bilinnehavet. Det är en grav orättvisa att skattesystemet på detta vis skall stödja vissa personers bilinnehav, och vi betraktar den i propositionen föreslagna minskningen av avdraget till . per mil som helt i linje med vår politik. Höjningen av underlaget för beräkning av fastighetsskatt från av taxeringsvärdet är en anpassning till den höjning av fastighetsbeskattningen av småhus som blir en följd av den nya taxeringen och accepteras därför. Övriga faktorer för beräkning av fastighetsskatt är oförändrade. Kapitalvinstbeskattningen, speciellt beskattning av pensionsförsäkringarnas kapitalavkastning RINK:s förslag om en beskattning av pensionsförsäkringarnas avkastning motiverades av att allt sparande skall beskattas på ett likformigt sätt. Så har inte skett , vilket torde vara en viktig orsak till att en allt större andel 12 av bl a svenska aktier numera ägs av institutioner, typ pensionsförsäkrings- Mot. bolag, i stället för av enskilda hushåll. För som eftersträvar ett Sk29 småskaligt och spritt ägande är detta inte tillfredsställande. Skattefriheten för pensionsförsäkringsbolagen har också gynnat dessas möjligheter att investera i kontorsfastigheter m m, bl a i centrala lägen i storstäderna, vilket bidragit till en osund överhettning i dessa områden. En beskattning av pensionsförsäkringarnas avkastning är därför väl motiverad. Med hänsyn till att medel i pensionsförsäkringar är långsiktigt bundna och med hänsyn till konkurrensen med utlandet är det dock motiverat med ett något reducerat skatteuttag jämfört med övriga kapitalinkomster. Förslaget att av pensionsförsäkringspremierna får dras av 1990 kan accepteras som en övergångsregel för att undvika skatteplanering i samband med planerad marginalskattesänkning 1991. anser att det första steget i beskattningen av pensionsförsäkringarnas avkastning bör tas . Skattesatsen bör då vara . Detta motiveras dels av fördelningspolitiska skäl, dels av stabiliseringspolitiska skäl. Beskattning av pensionsförsäkringarnas avkastning får effekt först med något års eftersläpning. Då 1991 befaras bli då en betydande köpkraft släpps loss med anledning av kraftiga sänkningar av marginalskatter, bör en del av skatten på pensionsförsäkringarnas avkastning införas och därigenom få stabiliseringspolitisk effekt 1991. Den föreslagna skatten beräknas ge staten en inkomst av ca 1990. Stegvis ökning av de indirekta skatterna I ett särskilt yttrande till har utförligt redogjort för syn på energibeskattningen. Denna innebär i korthet att energi bör beskattas med råvaruskatter på icke förnyelsebar energi samt med miljöskatter. En sådan energibeskattning drabbar all användning av icke förnyelsebara energiråvaror och sådan energianvändning som medför miljöproblem. Den uppmuntrar till utvecklande av teknik för effektiv energiomvandling och minskande utsläpp. Alla verksamheter som förbrukar energi drabbas lika och får samma sparincitament. Regeringens förslag att momsbelägga energin utan att höja punktskatter, miljöskatter eller råvaruskatter leder till ökade energipriser för hushållen som därigenom får ett ökat incitament att spara. Däremot ökar inte kostnaden för företagens energianvändning eftersom momsen kan lyftas av. Det är till och med så att propositionen föreslår en sänkning av elskatten med /kWh, vilket innebär ökat uppmuntrande av energislöseri och står i klar motsats till den deklarerade energipolitiken. alternativ följer i huvudsak reservation i MIA:s framlagda delbetänkande. Med hänsyn till tidspressen föreslås dock att energiskattehöjningar tas ut i form av höjning av existerande punktskatter till en nivå som ungefär motsvarar de råvaruskatter och miljöskatter som föreslås i reservationen. Punktskatterna kan senare läggas om till råvaruskatter och miljöskatter. förslag till höjda punktskatter på energi 1990: Skattehöjning Total skatt Beräknad intäkt, miljarder kr 15,2* * Inom vissa kommuner i norra . För industriell verksamhet . Vidare föreslås att kilometerskatten räknas upp med belopp som motsvarar en ökad drivmedelskostnad om per liter. Denna ökning skall gälla alla fordon som betalar kilometerskatt. Intäktsökningen beräknas till . Det är nödvändigt att också flyget betalar sina miljökostnader. Givetvis bör också flygbränsle vara beskattat på samma sätt som t ex diselolja. Vi föreslår att regeringen ger miljöavgiftsutredningen i uppdrag att med förtur lämna förslag till en beskattning av flygbränsle som kan genomföras från . Skatteuttaget bör till största delen ske i form av landningsavgifter, där och övre skall ha en relativt sett lägre beskattning. Som ett provisorium föreslås vidare att den nuvarande miljöskatten på flygets kväveoxidutsläpp höjs till /kg. Intäktsökningen beräknas till . Elintensiv industri har nedsatta energiskatter enligt den så kallade 1,7%-regeln, dvs skatten får aldrig överstiga 1,av företagets försäljningssiffror. Målet måste vara att avveckla sådana särskilda nedsättningar av energiskatten. Vi anser att även elintensiv industri skall betala full energiskatt och alltså uppmuntras att införa energibesparande förbättringar. För att bibehålla industrins internationella konkurrenskraft bör övergångsvis ett mer neutralt stöd än nuvarande skatterabatter ges. Regeringen bör dessutom bedriva ett aktivt arbete för att internationellt förmå andra länder att upphöra med sina subventioner till den energikrävande industrin. Vi föreslår vidare att skattefriheten för avkopplingsbar el avskaffas . Som ett provisorium föreslår vi att procentsatsen som företagen skall betala själva höjs från 1,7 till av omsättningen. Totalt beräknar vi intäktsökningen från höjda energiskatter inkl bränsleskatt/landningsavgift för flyget, m m enligt ovan till ca . Vid beräkningen har så långt möjligt existerande nedsättningar och föreslagna ändringar enligt ovan beaktats. Vi har också räknat med en förbrukningsminskning för de olika energislagen i storleksordningen . Skattehöjningarna på energi blir med vårt förslag jämförbara med propositionens när det gäller hushållen. När det gäller övriga användare som är momsredovisningsskyldiga innebär vårt förslag motsvarande höjningar som Mot. 1989/90 för hushållen medan de enligt propositionen inte alls berörs av höjda energi- Sk29 skatter. Elskatten sänks till och med. Mervärdesskatt på serverings- och hotelltjänster de gröna har den principiella uppfattningen att skatt på icke förnyelsebara råvaror bör ingå som en integrerad del i vårt skattesystem. När det gäller serverings- och hotelltjänster är det vår bedömning att de huvudsakliga kostnaderna gäller arbetskraft snarare än varor. Momsen är reducerad till 12,för serverings- och hotelltjänster. Med hänsyn till vad ovan sagts anser vi att denna låga moms-sats är motiverad och bör vara kvar. Med hänsyn till de stora sociala problem och sjukvårdskostnader som orsakas av alkohol- och tobakskonsumtion bör en real skattehöjning ske på detta område. Vi föreslår att gällande skattesatser för tobak och spritdrycker höjs från medan skatten på vin, malt- och läskedrycker höjs . Detta beräknas med en konsumtionsminskning i storleksordningen ge ca . Den kraftiga ökningen av reklamen i samhället innebär ett onödigt resursslöseri både direkt i form av arbetskraft, papper, m m för reklamproduktion och indirekt genom att den ytterligare driver på en ohejdad konsumtionsutveckling. de gröna har i motion under den allmänna motionstiden utvecklat sin syn på hur beskattningen av reklamen kan ändras och skärpas kraftigt. föreslår vi nu att den nuvarande reklamskatten fördubblas. Detta beräknas ge ökade intäkter med ca 0,8 miljarder vid en med minskad reklammängd. Särskilda åtgärder för pensionärer och studerande 12 a. I första hand föreslår vi att pensionärer beskattas som vanliga löntagare varvid pensionerna höjs i motsvarande mån. Denna konstruktion är av helt annan karaktär än den nu gällande och vi anser att den bör förberedas för genomförande från . har vi föreslagit en tillfällig lösning i en parallell motion. Angående studiemedel har vi lämnat in en separat motion. Vi ämnar också återkomma under allmänna motionstiden till frågan om konstruktionen av dessa lån och reglerna för deras återbetalning. Miljösatsningar, ett första steg För att höjda energiskatter och miljöskatter skall få en maximal styrande verkan måste de kombineras med kraftfulla satsningar på positiva miljövänliga alternativ framför allt inom trafik- och energiområdet. Som ett första steg måste ytterligare ca anslås till sådana projekt som ligger långt framme i planeringen men till vilka pengar saknas. Projekten bör spridas över landet. Utbyggnad av en havspark av stora vindkraftverk utanför . Så mycket som möjligt av tillverkningen förläggs till . Kan ingå i regeringens "Blekingepaket. Statligt stöd i den omfattning som behövs för att de intressenter som utreder projektet skall finna det ekonomiskt intressant att genomföra. Erforderligt statligt stöd för att realisera förslaget till storsatsning på solenergi i , innebärande bland annat stora bergrum för vattenlagring. Projektet intressant som pilotprojekt för framtida användande av friställda oljelagringsbergrum till lagring av solenergi. 14 b. Järnvägstrafik Höjning av ramen för järnvägsutbyggnad med ca . Bl a tidigareläggning av följande projekt: Påbörja utbyggnad av dubbelspår inkl. tunnel under . Mycket viktigt för att få ett konkurrenskraftigt miljövänligt alternativ till bil- och flygtrafik i ett av landets mest miljöstörda områden. Uträtningar och standardhöjningar för att möjliggöra snabbtågtrafik. Viktigt för trafiken till som alternativ till utbyggnad av miljöstörande flygtrafik till nedre . Huvuddelen av de medel som inflyter genom höjda energiskatter, m m på icke moms-pliktiga användare föreslås användas till sänkta arbetsgivaravgifter. Vi föreslår en sänkning av arbetsgivaravgiften i hela , vissa kommuner i och samt på . Denna sänkning motiveras av regionalpolitiska skäl. Ett annat argument är att energiintensiv industri i huvudsak är lokaliserad utanför storstadsområdena och med en särskild koncentration till . Vi föreslår vidare en sänkning av arbetsgivaravgiften inom vården i det andra steget av skattereformen . Avsikten är dels att bekämpa den allt svårare personalkrisen inom vården, dels att underlätta profileringen till förmån för personlig vård framför apparaturdominerad vård. 14 c. Miljövänlig kollektivtrafik i större städer. Ett flertal konkreta förslag till utbyggnad av miljövänlig kollektivtrafik finns, t ex i och i . Dock saknas pengar. Förutom biltullar och vissa taxehöjningar måste också andra former för lokal finansiering av dessa utbyggnader möjliggöras. En miljö- och kollektivtrafikavgift bör tas ut på framför allt centralt belägna kontors- och andra fastigheter. Det är rimligt att sådana verksamheter som alstrar mycket trafik vid de anställdas pendling till och från arbetet också får vara med och betala för utbyggnaden av denna trafik. Regeringen bör därför tillsätta en utredning om hur sådana miljö- och kollektivtrafikavgifter i storstäderna skulle kunna utformas. Budgeteffekterna enligt förslag jämfört med regeringens förslag framgår av nedanstående tabell. Beloppen anger storleksordningar. Skattebortfall och ökade utgifter Ny skatteskala Sänkta arbetsgivaravgifter Miljösatsningar Inkomst av tjänst Indirekta skatter Regeringen har i propositionen räknat med att drygt 6 miljarder av skattesänkningen inte behöver finansieras för . Detta anses vara den så kallade inflationseffekten som beror på att fler löntagare kommer upp i högre inkomstskikt när deras lön passerar någon av brytpunkterna i skatteskalan. Att räkna med denna effekt är i nuvarande konjunkturläge mindre välbetänkt. Regeringen har både tidigare i samband med det så kallade åtstramningspaketet och i den aktuella prognosen uttryckt allvarlig oro för ekonomiska läge. Till detta kommer att löneökningarna 1989 och 1990 i många fall väsentligt överstiger tidigare prognoser. Att i detta läge genom en delvis ofinansierad skattesänkning släppa loss ytterligare köpkraft anser de gröna ytterst oklokt. Det riskerar att 17 bädda för en ökad inflation och ökade handelsbalansunderskott som kan framtvinga betydligt mer drastiska åtstramningsåtgärder. Genom vår betydligt starkare finansiering av skattereformen för är det också möjligt att helt ta bort tvångssparandet redan från . Dynamiska effekter uppkommer om människors handlingsmönster ändras vid en reform. En reform, vars huvuddrag är sänkning av den direkta skatten och motsvarande höjning av indirekta skatter, kan väntas få två, delvis motverkande effekter: Människor kan välja mer fritid genom att en kortare arbetstid kan ge oförändrad nettoinkomst som effekten av höjningen av indirekta skatter kan reduceras vid en miljövänlig livsföring som hushållar med knappa resurser.