mot · GC02T502 · 1989-01-20 00:00:00 — av m.fl. (c) Statens ansvar för tågtrafiken Vi anser att staten skall behålla ansvaret för tågtrafiken. Tågförbindelserna måste vara kvar och utökas. Samhället bör göra tåget konkurrenskrafigt. Ju mer trafiken går med tåg desto miljövänligare, hälsosammare, energisnålare, säkrare och bekvämare blir den. Tåget är miljövänligt och energisnålt. Tågtrafiken drivs till med el och tar ändå bara i anspråkca (Vattenkraften ger ca ). Vägtrafiken står för den större delen av luftföroreningarna: av koloxidutsläppen i ,av kväveoxidutsläppen och av kolväteutsläppen. beslut att minska kväveutsläppen till 1995 hotas.En undersökning vid i och län visar att trafikökningenkan komma att sluka hela effekten av bilarnas katalysatorrening. Luftföroreningarna förorsakar sjukdomar,skadar skogen, sjöarna.grundvattnet och havet.Försurningen lakar tungmetallerur jorden och hotar hälsan. Tåget är säkert. Fyra gånger fler dödas på vägar per dag än på tåg. Antalet dödade och skadade på vägarna steg i pekar i sammanhanget på att den tunga trafiken ökar kraftigt. Det är fel att flytta tunga transporter från tåg till väg! Tåget är bekvämt. Tåget ger den överlägset bästa komforten med t ex möjlighet att röra sig fritt och arbeta till god belysning, 1950 gick och cyklade vi lika många kilometer som vi åkte bil () medan vi åkte kollektivt fem gånger så mycket, huvudsakligen tåg. 1987 åker vi fyra gånger så mycket bil som kollektivt (buss, flyg och tåg sammantaget. har presenterat ett antal scenarier för persontrafikens fördelning på olika trafikslag . Inget av dessa räknar med möjligheten av ett trendbrott, där tågtrafiken återtar förlorade marknadsandelar. I en scenario ökar biltrafiken nu till 120 och kollektivtrafiken stagnerar . I ett annat scenario ökar vårt resande sammantaget mindre. Där ökar kollektivåkandet från 20 till 35 och bilåkandet . Det framgår inte hur stor andel av kollektivresandet som transportrådet räknar med kommer att ske på räls och hur mycket på väg och i luften. Det är tydligt att transportrådet planerar för en trendframskrivning med Mot. 1988/89 allt mer bilåkande. Länstrafikbolagen som enligt riksdagsbeslut skall erbju- T502 das ta över vissa järnvägar,saknar oftast kompetens när det gäller tågtrafik. Vägintressena trycker på med inlagor och till synes objektiva kalkyler. Tåget har inga ekonomiskt starka, välorganiserade förespråkare. Därför är risken överhängande att också kollektivtrafiken kommer att styras bort från rälsen. Enligt vår åsikt bör tåget utgöra stommen i trafiknätet och andra trafikslag ses som komplement. Både bilen och flyget har ökat rörligheten och därmed levnadsstandarden och möjligheterna för många människor och är nödvändiga för arbetslivet. Men går det att åka tåg utan alltför långa väntetider och till rimliga priser, så väljer de flesta tåg. Samhället har ett stort intresse av att så mycket trafik som möjligt sker med tåg. SJs nya kundanpassade affärsinriktning har möjlighet att återställa järnvägens dominans. För att detta skall ske måste emellertid staten ge klara direktiv om vikten av att väga in tågets miljö-, hälso-, energi-, säkerhets- och bekvämlighetsfördelar när olika trafikslag jämförs. ska enligt budgetpropositionen utarbeta metoder för en samhällsekonomisk bedömning av olika järnvägsprojekt. (sid 11, bil.8) Detta borde betyda att man väger in järnvägens ovan nämnda fördelar. måste tilldelas resurser så att järnvägsnätet kan upprustas och byggas ut. Verket vill ha 160 miljoner mer än vad anslog efter den trafikpolitiska propositionen, eftersom underhållet av fasta anläggningar varit kraftigt eftersatt och modernisering i samband med reinvesteriar släpat efter. Detta anser regeringen vara så omfattande att det inte finns utrymme för att belasta statsbudgeten i den utsträckningen. Skilj investeringar från utgifter! Staten har ingen kapitalbudget. Alla investeringar förs upp som om det gällde omedelbar konsumtion. Det innebär att vi inte har någon klar bedömningsgrund för att avgöra vad anslagna medel kommer att betyda samhällsekonomiskt. Budgeten borde göra det lätt att se om ett anslag ger utdelning eller bara är en utgift. I brist på kapitalbudget får framtidsnyttan bedömas intuitivt. När vi nu föreläggs en totalbalanserad budget (tom med ett överskott) är det obegripligt att regeringen använder samma fraser om det statsfinansiella läget som då oljekrisens skuldbelastning tyngde oss. Tillräckliga resurser för att hålla järnvägsnätet i stånd och modernisera och bygga ut det bör inte ses som en utgift utan som en god framtidsinvestering. För nyinvesteringar i järnvägar föreslår regeringen . Det kan jämföras med knappt 5 mil motorväg. Företag som driver trafik på järnvägen betalar fasta och rörliga avgifter för att de utnyttjar infrastrukturen. Man söker jämställa tågen med bilar. Det är bra att den s k olycksavgiften efter bannätets tekniska standard har slopats. Denna hade givit den orimliga konsekvensen att det skulle vara dyrast att trafikera banor med sämst standard. Det är viktigt att byråkrati undviks och att avgifterna hålls låga. Vägtrafiken kommer fortfarande inte att betala sina miljö-, hälso- och säkerhetskostnader och inte heller för slitaget. Därför framträder inte tågets alla fördelar i kalkylerna. Det är angeläget att rälsen används så mycket som möjligt och avgiften bör avpassas därefter. Låt tågtiderna passa de resande bättre! Nog är det konstigt t ex att tåget från kommer till efter det sista tåget till har gått att tåget på står i nära och väntar i innan det fotsätter till och att tåget till just gått när man kommer fram att man förr kunde åka från med de till och passa precis, medan man nu tvingas vänta i tre kvart i att en utmärkt förbindelse från till och kontinenten med bara ett tågbyte (till nattåg i ) aldrig har marknadsförts. har SJ satt in buss på sträckan . 5,6,7. bör upphäva rätten för transportrådet att förhandla bort trafiken på banorna , och Gävle-BorlängeFrövi. måste självfallet också drivas i SJs regi och i full utsträckning. Genom ett särskilt beslut anslog medel till att elektrifiera sträckan . Därmed markerade man sitt intresse för att stärka denna bandel. Det är ett oskick att man nu kör flera turer med dieselrälsbussar på sträckan utan att samordna dem med fortsatt färd på . bör elektrifieras och byggas ut till . läns länsstyrelse uppger att en nybyggnad av banan till från skulle kosta . är närmaste fjäll. Man räknar med att investera 3 miljarder i utbyggnad av turistanläggningarna där. En enkät visar att av bilresenärerna skulle åka tåg dit om det gick. Med bättre resgods- och matartrafikservice kunde ännu fler välja tåget. Direkttåg från , , och kontinenten skulle betyda mycket för att har enhälligt beslutat verka för en Mot. 1988/89 utbyggnad av banan. Banan mellan och har förstärkts för att klara tunga godstransporter. De militära myndigheterna har förklarat att det är angeläget att få använda bandelen för transporter till artilleriskolan i . Persontrafiken bör återupptas! är genom sin längd och sitt läge helt unik. har upprepade gånger stött bl a med beslut om upprustning. Turisttrafiken har blivit mycket populär på denna Transsibiriska järnväg. Det är väsentligt att tågturerna behålls. Tillräckligt många stationer är nu bemannade för att tillåta både utökad gods- och persontrafik. Banan har stor betydelse för godstransport (timmer och torv). Banan bör självfallet även fortsättningsvis vara en del i stomnätet och inte bara anses vara av regionalt intresse. järnväg behövs av beredskapsskäl. Men det finns också ett intresse att återuppta en regelbunden trafik mellan Orsa-SkattungbynFurudal-Edsbyn-Bollnäs-Söderhamn. Banan har en sträckning som är utomordentligt fördelaktig för industrierna i området.Vid en tidigare enkät med dessa angående godstrafik ställde de sig mycket positiva till en upprustning av banan. En del företag har närmare till spåren än till landsväg. Banan går genom stora skogsområden och skogsföretagen är synnerligen intresserade. Kopplingen mellan och stambanan i är helt avgörande. Vägtrafiken har mäktiga ekonomiska intressen bakom sig. Tåget har bara folkets kärlek. Det är en avsevärd sänkning av livskvalitén om tåget försvinner! Tågen bör drivas av SJ. I de fall vidhåller sitt beslut att överlåta en bandel till ett länstrafikbolag, bör det statliga stödet enbart få användas till tågtrafik. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tågtrafikens fördelar ur miljö-, hälso-, energi-, säkerhets- och bekvämlighetssynpunkt, 2. att som sin mening ger regeringen till änna vad som i motionen anförts om en ny bedömningsgrund för investeringar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om låga avgifter för att utnyttja rälsen, T502 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bättre samordning av tågtider, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att trafiken också skall drivas i SJs regi, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att trafiken också skall drivas i SJs regi, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att trafiken Gävle-Borlänge-Frövi också skall drivas i SJs regi, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbyggnad av Västerdalsbanan, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om återupptagandet av persontrafiken , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att också skall tillhöra stomnätet, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om upprustning av och återupptagande av persontrafiken på Bollnäsbanan, 12. att beslutar att statsbidrag i samband med överlåtelse av tågtrafik endast får användas till tåg.