ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Kr333 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :Kr333 av och (båda m) Ett landsarkiv i I arkivutredningens betänkande "Öppenhet och minne SOU 1988:11 läggs det fram förslag om att ett antal nya landsarkiv skall inrättas i landet. Utredaren föreslår också att ett landsarkiv skall inrättas i , men avstår från att lägga förslag om lokaliseringsort eftersom regionala initiativ saknas på området. Efter det att betänkandet lagts har en del positiva saker hänt i . På initiativ har en arbetsgrupp för arkivfrågor bildats. I gruppen ingår bl.a. representanter från landsting, högskola, kommun, hovrätt och länsstyrelse. Arbetsgruppen häri en rapport föreslagit att ett arkivcentrum inrättas i . I utredningen anges det ett antal förutsättningar för en lokalisering till en ort och vi konstaterar att uppfyller samtliga krav. Det finns dessutom ytterligare faktorer, såväl allmänna som arkivspecifika, som talar för att ett nytt landsarkiv bör etableras i . och kommunen har redan undersökt lämpliga lokaler och kommit fram till ett par alternativ som uppfyller de uppställda kraven. I finns högskola och hälsohögskola. Den akademiska forskningen på arkivmaterial från länet är vital och omfattande. Det finns ett dokumenterat intresse för släkt-, hembygds- och "amatörforskning. Enligt tillhör de fyra mest aktiva länen i landet när det gäller lån av mikrofilmade kyrkoarkivalier. I och i finns ett stort antal arkivbildare, såväl offentliga som enskilda. Förenings- och andra arkiv förvaras hos folkrörelsearkivet. arkiv, som är det bäst bevarade hovrättsarkivet i landet, förvaras i sin helhet i . I länet finns arkiv från statliga verk och regionala myndigheter. Det är m.a.o. många faktorer som talar för att det i arkivutredningen aktualiserade landsarkivet i skall förläggas till . Förutom det vi redan har nämnt så kan vi ytterligare fylla på med: - har ett förnämligt länsmuseum som står inför en stark utveckling. - Det finns ett väl utbyggt bibliotekssystem med länsbibliotek i som administrativt centrum, som har som en av sina huvuduppgifter att hjälpa till att ta fram material till forskare eller förmedla kontakter med arkiv och andra informationskällor. - Ett humanistiskt forskningsråd finns i . - Den tekniska utvecklingen i länet ger goda förutsättningar för att arbeta vidare med modern arkivhantering, inte minst databehandling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett landsarkiv inrättas i . () () 1988/89 Kr333
mot · GC02Kr335 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr335 Kostnadsansvaret för arkeologiska utgrävningar Om arkeologiska utgrävningar måste ske på grund av riksintresse bör enligt min mening staten stå för en del av kostnaden. Som det nu är får den som äger och bebygger marken stå för kostnaden som kan bli ett ansenligt belopp. Detta läggs i sin tur på boendekostnaden antingen det gäller villor eller hyreshus. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statlig ersättning vid arkeologiska utgrävningar som har ett riksintresse.
mot · GC02Kr336 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr336 Regionkontor för fornminnesinventering i Med anledning av regionalpolitiska överväganden har lantmäteriet i samarbete med regionala och kommunala myndigheter tagit fram ett förslag till uppbyggnad av en produktionsenhet för kartprodukter i . Sammanlagt vill regeringen satsa 20 miljoner under på den nya produktionsenheten. vilken kommer att producera kartblad över . I remissvar på rapport från statens lantmäteriverk (LMV) angående utvärdering av regional produktion av ekonomiska kartan m.m. har förklarar sig berett att också i fortsättningen delta i samt bygga ut och fördjupa samarbetet med kartproduktionen för kunskapsuppbyggnad om fasta fornlämningar och andra kulturminnen. beslöts att förskjuta starten för uppbyggnaden av i till samt att reducera stödet till investeringar och uppbyggnadskostnader från begärda 28,3 milj. kr. till 20 milj. kr. I förslaget, som medför behov av att revidera utredningsrapportens förslag till uppbyggnadsprogram tas inte ställning till hur inventeringen av fasta fornlämningar i anslutning till nyproduktion av ekonomiska kartan bör organiseras. Förslaget inrymmer inte heller några kostnader för en eventuell etablering av denna verkamhet i och . Vid en fullt utbyggd arbetsvolym om cirka 100 kartblad erfordras minimalt 1 avdelningsdirektör som chef för regionkontoret, 3 antikvarier som fältarbetsledare samt 1 ingenjör. Sammanlagt minst 5 helårsanställda. Till detta kommer säsongsanställning av assistenter motsvarande . Vid en full utbyggnad av ett regionkontor i har driftskostnaden beräknats till cirka 3,5 milj. kr. Egentliga merkostnader som direkt kan hänföras till etablering i har uppskattats till 1 milj. kr. Verksamheten skall i övrigt vara uppdragsfinansierad. Den summa som behövs, dvs. kr., skall således ses som en engångskostnad för arbetet med flyttningen. Det är av yttersta vikt att den utlokalisering av viss statlig verksamhet som pågår till följs upp. Den här redovisade verksamheten är således av stor betydelse. Med hänvisning till ovanstående hemställs att anslår 1 milj. kr. för /90 för att möjliggöra satsning på regionkontor för fornminnesinventering i . 1988/89 Kr336
mot · GC02Kr338 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr338 av och (båda m) Byggnadsvården I samband med att kulturminnesvården (/88:104) fått nya mål för verksamheten och en samlad lagstiftning, har dess ansvarsområde breddats. Den vidgade inriktning som detta inneburit gäller inte minst för byggnadsvården, vars arbetsfält utgör en väsentlig del i bevarandet och levandegörandet av vårt gemensamma kulturarv. I kulturmiljöpropositionen (1987/88:104) anförs t ex att: Kulturmiljövården kan dock inte inskränkas till att bara ta till vara det exklusiva eller specifikt intressanta. Den måste också bidra till att bibehålla och utveckla en rik vardagsmiljö ... Ett mål för kulturmiljövården bör vara att stärka den lokala kulturella identiteten. I den s k byggnadsvårdsutredningen (SOU 1979:17) med efterföljande reform 1981, formulerades statens ansvar för vården av den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Det totala stödbehovet för denna bebyggelse, förutom bostäder, bedömdes på goda grunder till /år (priser). Statens ansvar skulle omfatta byggnader av såväl nationellt värde, som värden betingade främst från regional och lokal synpunkt. För vården av dessa två kategorier beräknades det statliga anslaget till att fördelas lika. Byggnadsvårdsanslaget (F 28) har uppgått till mellan , dvs endast en mindre del av medelsbehovet. Reellt sett har anslaget med hänsyn tagen till byggkostnadsutvecklingen nedskrivits och totalt till av sitt ursprungliga värde. växer behovet av byggnadsvård i paritet med eftersläpningen och de nya typer av objekt som tillkommer i och med ett bredare arbetsfält och ansvarsområde. är situationen så katastrofal att till och med vården av landets fåtaliga byggnadsminnen hotas av otillräckliga statsmedel. Det allvarligaste är dock att de försvagade resurserna leder till att nästan ingen av den lokalt och regionalt identitetsskapande bebyggelsen kan vårdas. Därigenom uppkommer en bristande överensstämmelse mellan byggnasvårdens verksamhet och kulturmiljövårdens och kulturpolitikens övergripande mål. Visserligen förskjuts ansvaret för kulturmiljön alltmer till kommuner och enskilda, men det är icke desto mindre viktigt att statliga stimulansmedel finns tillgängliga i erforderlig omfattning. genomförda undersökningar visar, att i jämförelse med förhållandena i framstår de svenska statsbidragen för byggnadsvård som i det närmaste obefintliga. En hel rad nationer i såväl Öst- som fäster stor vikt vid vården av sin kulturhistoriska bebyggelse och prioriterar kraftigt denna verksamhet. Om byggnadsvården skall spela en viktig roll för vården av kulturmiljön och om riktlinjerna i den av antagna kulturmiljöpropositionen skall bli meningsfulla, måste således statens bidrag för att stimulera byggnadsvård kraftigt höjas. Mot bakgrund av ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att den statliga medelsanvisningen ligger i nivå med de mål som regering och riksdag vad gäller byggnadsvården och kulturminnesvården uppställt. () () 1988/89 Kr338
mot · GC02Kr339 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr339 Anslaget till byggnadsvård inom anslaget F28 kulturmiljövård har uppgått till . Detta innebär att anslaget reellt sett, med hänsyn till byggkostnadsutvecklingen, skrivits ned med i genomsnitt , och totalt till av sitt ursprungliga värde. Bidraget tillkom som ett resultat av byggnadsvårdsutredningens arbete. Utredningen redovisade i sitt betänkande SOU 1979:17 i parlamentariskt samförstånd ett bidragsbehov av penningvärde, vilket motsvarar ca . antog propositionen Kulturmiljövård. En ny samlad kulturminneslag antogs och en rad nya angelägna bidrag till kulturmiljövården inrättades. Återupprättandet av byggnadsvårdsbidraget sköts emellertid . I riksdagsarbetet (bl a Kru 1987/88:21) gjordes då en klar markering att byggnadsvården skulle ges en hög prioritet i budgetarbetet. Så har inte skett. I propositionen föreslås en uppräkning vilket i praktiken innebär fortsatt nedskärning. Den statliga kulturmiljöpolitiken förlorar därmed i trovärdighet när staten inte vill delta i det utökade ansvar för bebyggelsemiljön som är en central del i politiken, och inte ens bibehåller den ansvarsnivå som godtogs . Detta är särskilt allvarligt när förutsättningarna för byggnadsvården nu har försämrats på andra sätt. Beredskapsmedel var förut en viktig stödmöjlighet till byggnadsvård. med goda byggkonjunkturer har medlen i stort sett försvunnit och en regeländring omöjliggjort bidragsgivning enligt reglerna för byggnadsvårdsbidrag. Vårdinsatser som planerats ske som beredskapsarbeten ställs alltså in i den långa väntelistan för ordinarie bidrag. Behovet av bidrag och skadeverkningarna av uteblivna bidrag dokumenteras av och länsstyrelserna som har det direkta ansvaret för den statliga byggnadsvården. Hos finns en kö med välmotiverade ansökningar, de flesta framförhandlade och prioriterade av länsantikvarierna vid länsstyrelserna innan de sänts vidare. Det är alltså inte fråga om en allmän bidragsgivning utan ett målmedvetet vårdarbete för våra viktigaste kulturlämningar som på detta sätt stagnerar och gör planeringsinsatser meningslösa. I t ex, finns vårdinsatser planerade för ca . Med nuvarande bidragsnivå utan beredskapsmedel kommer det att ta att genomföra dessa objekt. Detta är givetvis en orimlig situation, åtskilliga kulturminnen kommer att förfalla eller rivas. Det kan inte vara rimligt att när det går bra för nedrusta byggnadsvården på detta sätt. ner måste fullföljas åtminstone så långt att byggnadsvården inte nedrustas. När beredskapsmedlen till byggnadsvård nu avskaffats innebär en oförändrad bidragsnivå att anslaget efter många års urholkning måste höjas med minst det belopp äskat, . Med hänvisning till det anförda hemställs att till anslagsposten F28 Kulturmiljövård för /90 anvisar ett reservationsanslag på . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Kr339 gotab 16995, 1989
mot · GC02Kr340 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr340 av och (båda c) Ett filmhistoriskt museum i Långt startade en betydande filmverksamhet i . Redan tidigt utvecklades en journalfilmproduktion, som räknas som världens äldsta. Den blev grunden till ett intensivt filmutbyte, i första hand med övriga . fick en ledande position som filmproducerande land på denna sida . gav man sig också in på skapande av konstnärlig spelfilm, oftast baserad på kända författares verk, t.ex. , Körkarlen, , , ändamål. Författarlistan är lång med namn som , , för att nämna några. Filmpersonligheter som , och var redan tidigt världsnamn och bland senare tiders regissörer är , , , , kända långt utanför våra gränser. Just genom att verka i ett av de första filmproducerande länderna och med tillgång till skickliga medarbetare kunde svensk film behålla och vidareutveckla ett konstnärligt skapande som rönt uppskattning världen över. i var under mer än fem decennier centralpunkten i svensk filmproduktion, ett och en filmhistorisk plats. står de gamla fina byggnaderna i tomma. Men, föremål i stora mängder finns förvarade i magasin i . Här finns allt , såsom filmkameror, lampor, rekvisita, möbler, kläder och apparater från ljudteknikens början etc. Allt detta kan och borde sammanställas i tidstypiska inspelningssituationer, i en autentisk miljö från den svenska filmens början fram till våra dagar, till glädje och nytta för alla filmälskare. Och vilken miljö kan vara mer autentisk än just i ? En kommitté av filmsakkunniga arbetar med ett genomtänkt program för att bevara staden som ett levande filmhistoriskt museum. Tillkomsten av ett filmhistoriskt museum skulle ha stort intresse såväl för vetenskapen som för en filmhistoriskt intresserad allmänhet. Det är ett riksintresse, varför det finns anledning för staten att ta initiativ, gärna i samverkan med filmbranschen och . Men hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen hemställa om initiativ till ett filmhistoriskt museum i filmstad, i enlighet med vad som anförs i motionen. () () 1988/89 Kr340
mot · GC02Kr342 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr342 påbörjades diskussionerna i i om att inrätta ett skärgårdsmuseum i . Därefter har ett omfattande utredningsarbete ägnats omfattning och inriktning av ett sådant projekt. Huvudmän för planeringen är - Stiftelsen museer - och kommun. Ett Östersjömuseum måste betraktas som ett viktigt projekt med tanke på utvecklingen i . Såväl ekologiska som kulturella skäl talar för att staten bidrar till projektets genomförande - projektet har ett riksintresse. Den ekologiska krisen som är en följd av övergödning och alltför stora utsläpp till innebär att kunskaperna om de ekologiska sammanhangen är oerhört viktigt att föra ut. I detta syfte skulle ett levande Östersjöprojekt vara en stor tillgång. projektet måste handla om så mycket mer än ett konventionellt museum - i stället handlar det om att ett kraftcenter kan skapas som tar ett helhetsgrepp på Östersjöproblematiken insatt i ett kulturellt sammanhang. Staten bör bidra med hälften av investeringskostnaderna för det planerade projektet - den totala kostnaden för projektet beräknas till ca . Med hänvisning till ovanstående yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ett Östersjömuseum.
mot · GC02Kr343 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr 343 Vid Fyrisån i , i den vackra vita kvarnen med månghundraåriga anor, inrymmes det regionala museet för län. Stiftelsen svarar för museiverksamheten med mångfald och bredd. Mer traditionella basutställningar om människors liv och arbete i fungerar i samklang med spännande och variationsrika temautställningar om viktiga företeelser i forntid och samtid. Stor uppmärksamhet, långt utanför länsgränser, fick t.ex. museet när det med både allvar och en god portion humor illustrerade studenternas liv och leverne i landets äldsta universitetsstad. Också sprången från bergsmanshytta till järnbruk och vidare till modern stålindustri har speglats i intressanta utställningar och temaaktiviteter. Många nya uppgifter väntar uppfordrande på att åtgärdas. Brådskande är att tillföra museet kompetens i ekologi för att med sakkunskap kunna medverka till förbättrad kulturmiljövård. För detta fordras förstärkt statsbidrag med, i förhållande till regeringens förslag, ytterligare två grundbelopp till en beräknad kostnad om totalt för Stiftelsen . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om två ytterligare grundbelopp till Stiftelsen , 2. att beslutar att till Bidrag till regionala museer anvisa ett i förhållande till regeringens med förhöjt förslagsanslag om totalt .
mot · GC02Kr344 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89: Kr344 av och (båda c) Stöd till vissa närradioföreningar Från att ha varit försöksverksamhet på 16 orter har den utvecklats till att omfatta sändningar på mer än 140 orter med en sammanlagd sändningstid på . För de mindre orterna med liten sändningstid blir kostnaderna för sändarhyra oproportionellt hög. Som exempel kan nämnas att om en ort sänder närradio blir sändarkostnaden . Många närradioföreningar på mindre orter har en sådan sändningstid och kostnad. Vi föreslår därför att beslutar uppdra åt regeringen att framlägga förslag till ekonomiskt stöd för de mindre föreningarna som då baseras på kostnaden för sändarhyra. Erforderligt utredningsarbete kan lämpligen genomföras i samband med översynen av närradions regelverk. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar uppdra åt regeringen att framlägga förslag om stöd i enlighet med vad som föreslås i motionen. () ()
mot · GC02Kr345 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr345 av och (båda c) Textade nyheter i TV Styrelsen för , moderbolag i , har godkänt en plan för programverksamhet för handikappade. Planen innebär att det ska bli lättare för handikappade att ta del av ordinarie programutbud. Bl.a. ska programtextningen öka. är nyhetsutbudet för döva och gravt hörselskadade begränsat till ett 10-minuters program i Aktuellt . Andra människor har fyra nyhetsprogram att välja på i TV. Därtill kommer alla radiosändningar. I linje med den antagna planen för handi kapprogramverksamhet borde man vänta sig en utökning av antalet textade program. Regeringen aviserar en proposition om Radiokoncernens framtida verksamhet. Det är då mycket angeläget att utbudet av program för döva och hörselskadade beaktas i propositionen. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om textade nyhetsprogram.
mot · GC02Kr346 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :Kr346 av och (båda fp) Regional TV Den sista vita fläcken på den regionala TV-kartan suddades ut . Det nya programmet ABC-nytt skulle kunna ses av alla tittare i och län, från i norr till i söder, från kusten i öster till i väster (ABC-nytts chef i UNT ). Men redan från början höjdes oroliga röster. län fick inte någon redaktion utan fick nöja sig med en reporter stationerad i . ABC:s bevakning har som en följd därav kommit att koncentreras till händelser i och dess omedelbara närhet. Det problemet får lösas inom . Men fortfarande finns vita fläckar på TV-kartan. I och kan endast de som har tillgång till kabel-TV se ABC-nytt. Vi har för inte så länge sedan haft en valrörelse. Då framkom klart nackdelarna med att inte hela länet hade möjlighet att följa de regionala valdebatterna. ABC är tredje största nyhetsprogram och täcker, enligt vad som sägs, ett område med 1,8 miljoner invånare. I verkligheten kan programmet inte tas in i hela sändningsområdet. Omkring 20 000 personer i , och , dvs. i områdets västra och norra delar, har större eller mindre mottagningsproblem. De nu befintliga sändarna når helt enkelt inte fram. Konsekvensen är, förutom att ett stort antal personer inte kan se sina regionala TV-nyheter, att länsmyndigheterna och andra har svårt att nå fram med vital information, t.ex. vid katastroftillbud. i län har också hos och hemställt om att slavsändare byggs. Liknande problem när det gäller lokalradion har kunnat lösas, och det är angeläget att så sker också för TV. Med hänvisning till vad som i motionen anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vissa länsinvånares svårigheter att se ABC-nytt.
mot · GC02Kr347 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr347 av () TV-program på teckenspråk Dova och hörselskadade barn, ungdomar och vuxna är kommunikationshandikappade och därmed i många fall också informationshandikappade. Barndomsdövas språk är teckenspråket. och ännu har undervisningen skett och sker på svenska språket och inte på teckenspråket, vilket gör att många inte förstår skriven text och inte alltid uppfattar innebörden i information, nyheter eller berättelser. Att få information om och kunna följa händelser är en mänsklig rättighet och något självklart för hörande. All den teknik och övriga resurser som är en förutsättning för hörandes inhämtande av information är också självklara. Föreligger någon form av funktionsnedsättning som medför anpassning eller nytänkande av användandet av teknik och övriga resurser betraktas dessa genast som hjälpmedel och ifrågasätts på grund av ekonomiskt tänkande och i förhållande till andra grupper. har TV haft nyheter på teckenspråk och flera textade program samt barnprogram på teckenspråk. Detta är mycket positivt och har rönt stor uppskattning. Nyhetsprogram på teckenspråk bör därför sändas . Fler svenskspråkiga program och fler barnproram bör sändas på teckenpråk. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande TV-program på teckenspråk.
mot · GC02Kr348 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Kr348 av och (båda c) Reklamfinansierad närradio 1979 fattade beslut om försöksverksamhet med närradiosändningar. 1986 blev verksamheten permanentad och har nått en betydande omfattning. Trots detta och trots att verksamheten fortlöpande expanderar måste man konstatera att närradion har många problem. Främst kan detta avläsas i de låga lyssnarsiffrorna som i sin tur beror på den oftast mycket låga kvaliteten på programmen. Visserligen är närradion avsedd att vara ett medium för det lokala föreningslivet men detta behöver ju inte innebära att programmen måste vara amatörmässiga till sin utformning. Denna amatörmässighet bottnar i en dålig kunskap om radio som medium och bristande utbildning. Denna bristande utbildning beror i sin tur på att de sändande föreningarna har svaga ekonomiska resurser och får till följd en låg uthållighet bland dem som tagit på sig uppgiften att göra program. Med täta byten bland medarbetarna sjunker programkvaliteten ytterligare. I vårt östra grannland har man valt en annan väg. Där har man tillåtit att de sändande närradioföreningarna får finansiera en del av sin verksamhet med reklam. Reklamintäkterna som går till närradion, (eller lokalradio som de heter i ) tas i första hand från marknaden för annonsblad och direktreklam medan däremot dagstidningarna inte påverkas i någon märkbar utsträckning. Även i har man nu efter en period av försöksverksamhet fattat beslut om reklamfinansiering av närradioverksamheten. För att utjämna skillnader mellan närradiostationer som har lätt att få reklamintäkter och sådana som på grund av sin geografiska belägenhet inte har samma möjligheter har man inrättat en särskild närradiofond. Till denna fond får de sändande föreningarna betala in av sina reklamintäkter varigenom fonden får resurser att stödja de ekonomiskt svaga föreningarna. Reklamen begränsas till av sändningstiden. Den måste vara klart åtskild från programmen med en ton före och efter reklaminslaget. Reklam får inte göras för alkohol eller tobak. Den får inte heller vara speciellt riktad till barn. Större som jul, påsk, och är helt reklamfria. har följt efter och tillåter reklam i närradion. Regeringens förslag till ny lag antogs av och reklamfinansierade sändningar startade . Reklamen maximeras och måste ligga i block klart åtskilda från programmen. Stationerna skall avsätta av sina reklaminkomster till en central fond vars uppgift är att vidarebefordra dessa 1988/89 Kr348 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till försöksverksamhet med reklamfinansierad närradio. () () pengar till stationer som inte kan dra in egna reklamintäkter eller av ideologiska skäl vill driva sin verksamhet utan annonser. Mot denna bakgrund och för att höja kvaliteten i den svenska närradioverksamheten, föreslår vi att närradionämnden får i uppdrag att inleda försöksverksamhet med reklamfinansierad närradio. De närmare reglerna för verksamheten bör kunna utformas av närradionämnden.
mot · GC02Kr350 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr350 av m. fl. 1988/89 Kr350 354 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T253 hemställs att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet (prop. 100, bil. 10, F2) för /90 anslår till ett invandrarcentrum i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1988/89. Nr Kr350 -354