ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02K413 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:K413 av () Vapenregistren Vapenregister - som förs av polismyndighet - är allmän handling. Har vem som helst tillgång till registren för att ur dessa kunna skaffa uppgifter om andras innehav av vapen - det är frågan. Svaret är både ja och nej. gäller sekretess för uttag ur vapenregister för uppgift som tillförts registret, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att vapen kommer till brottslig användning (5 kap. 5 § sekretesslagen). Paragrafen bygger på rakt skaderekvisit. Offentlighet är härmed huvudregeln. Endast om det kan antagas att röjande av en uppgift skulle medföra fara för att vapen kommer till brottslig användning kan således uppgiften hållas hemlig (prop. 1986/87:3). Som framgår kan vapenregistren - särskilt sedan dessa blivit datoriserade - användas för att skaffa uppgifter om var eftertraktade vapen finns att stjäla. Det är i verkligheten nära nog ogörligt att med stöd av sekretesslagen hindra utlämnande av uppgifter ur registren. Lättillgängligheten inbjuder självfallet till att begå brott för att komma över eftertraktade vapen. Ett sätt att motverka detta är att införa omvänt skaderekvisit. Sekretess skall sålunda gälla, om det icke står klart att uppgiften kan röjas utan att den registrerade lider men. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen begär sådan ändring av 5 kap. 5 § sekretesslagen som förordas i motionen.
mot · GC02K415 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:K415 Expediering av offentliga handlingar med telefax I tryckfrihetsförordningen 2:13 anges att den som önskar taga del av allmän handling har även rätt att mot fastställd avgift få avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. Länge fram sägs att begäran att få avskrift eller kopia av allmän handling skall behandlas skyndsamt. I verkliga livet kan man fråga sig hur detta tillämpas. Landsortstidningar upplever att det kan ta innan de får ta del av handlingar från t.ex. domstolar på annan ort. I bästa fall tar det innan en dom eller annan handling når fram postvägen. Detta därför att en dom som regel meddelas och då inte hinner gå med dagens post. Beroende eller postens förseningar kan det ta än . Landsortstidningar har försökt få domstolar att sända domen per telefax och ett tomt kuvert mot postförskott för att domstolen skall få angiven taxa för handlingarna. Men svaret har ofta blivit att myndigheternas rutiner inte tillåter att man handlar på det sättet. Några närmare förklaringar från myndigheter ges inte. Enligt uppgift finns numera telefax på alla polisstationer och åklagarmyndigheter. De flesta domstolar sägs också ha telefax. Dessa utnyttjas bl.a. i samband med de nya häktningsförfaranden (helgdomstolar) som gäller. Om myndigheten inte är beredd att sända en handling med telefax kringgås i praktiken det som sägs i tryckfrihetsförordningen om att begäran att få kopia skall behandlas skyndsamt. För pressen är en väntan . Pressen skall förmedla nyheter, och det är rimligt att landsortspressen ges så långt möjligt samma villkor som rikspressen. Tidningsläsarna bör ha information utan tidsutdräkt. Hovrätten finns ofta på annan ort än där tidningen kommer ut. En rättegång och domen på en ort kan ha intresse för en tidning i en helt annan region i landet. Det rimliga måste vara att domstolarna kan använda telefax för att delge tidningarna vad dessa önskar. Motsvarande gäller rörande andra myndigheter än domstolar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om angelägenheten av att tidningar via telefax kan få del av domstolars och myndigheters beslut.
mot · GC02K416 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:K416 av () Taxeringskalendern Taxeringskalendern innehåller uppgifter om vad som finns antecknat om en viss person i skattelängden i fråga om inkomsttaxering och förmögenhetstaxering. Genom ett regeringsbeslut undanröjdes ett av datainspektionen fattat beslut om att förlagets kalender inte skulle få innehålla uppgifter beträffande personer som undanbett sig att bli upptagna i kalendrarna. tas samtliga ifrågavarande uppgifter med och någon dispens lämnas inte. Dessa uppgifter används ofta i brottsligt syfte av kriminella personer när de söker upp sina offer. Många speciellt äldre ensamma kvinnor upplever det ångestfyllt att behöva vara, som de känner det, utlämnade vad gäller ekonomiska förhållanden. Jag anser att skyddet för den personliga integriteten motiverar en föreskrift om att personer skall kunna undanbe sig att bli upptagna i förlagets kalendrar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av föreskrift om att uppgifter ur inkomst- och förmögenhetsregister inte får göras tillgängliga beträffande personer som skriftligen undanbett sig att bli upptagna i taxeringskalender.
mot · GC02K417 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:K417 av Axel och (båda s) Skärpt sekretess rörande vapenlicenser kammarrätt prövade frågan om vapenregistrens tillgänglighet. Innebörden är den att uppgifter, ofta mycket detaljerade, kan inhämtas ur licensansökningarna. Dessa betraktas som offentliga handlingar. Sekretesskyddet för de egentliga registren blir rent illusoriskt. Polisen har skyldighet att tillhandahålla basuppgifter för vad som lätt kan sammanställas till förteckningar över stöldbegärligt gods. Även främmande makt kan ha intresse av var i det finns tillgång till privata vapen. Enskilda personers legitima innehav av vapen bör vara en hemlighet för alla utom för den enskilde och den tillståndsgivande myndigheten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad sekretess rörande vapenlicenser.
mot · GC02K420 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:K420 av och (båda m) Sekretesskyddet för misshandlade kvinnor m.fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ju225 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett effektivt och säkert sekretesskydd för kvinnor som behöver byta vistelseort, bostad, arbete och till och med personnummer.
mot · GC02K421 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:K421 av m.fl. (vpk) Förhandsgranskning av videogram och videofilm Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ju623 hemställs att hos regeringen begär lagförslag om att införa förhandsgranskning av alla videogram och videofilmer som sprids till allmänheten för privat bruk. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02K422 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K422 av m.fl. (s) Förbud mot barnpornografiska filmer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:L716 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att kontrollen av förbudet mot produktion, distribution, försäljning och visning av barnpornografiska filmer behöver skärpas. () ()
mot · GC02K423 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K423 av och (båda s) Mot Grundlagsregler mot könsdiskriminerande reklam 1988/89 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:L717 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att marknadsföringslagen bör tillföras en paragraf om förbud mot könsdiskriminering i reklam. () ()
mot · GC02K424 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K424 Kränkande uppgifter i allmänna handlingar I patientjournallagen har införts vissa bestämmelser om att handlingar ingående i journal i vissa fall kan förstöras. Sådana bestämmelser saknas när det gäller uppgifter i andra allmänna handlingar, t.ex. i ärenden rörande tjänstetillsättningar, uttalanden i journaler m.m. Det kan också i sådana allmänna handlingar förekomma kränkande och för den enskilde djupt sårande uttalanden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en prövning av huruvida sådana bestämmelser som finns i patientjournallagen kan införas i tryckfrihetsförordningen eller i en särskild lag.
mot · GC02K425 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K425 av m.fl. (vpk) Förstärkt meddelarskydd På förslag från bl a kommunisterna beslöt föregående att frågan om meddelarskydd i förhållandet mellan enskilda snabbt borde få en lösning. En statlig utredning har tillsatts vilket är mycket tillfredsställande. har i uppdrag att arbeta skyndsamt för att förhoppningsvis möjliggöra för att under innevarande mandatperiod fatta beslut om en vilande grundlagsförändring. Sedan direktiven till kommittén utfärdades har vissa andra meddelarskyddsfrågor, som inte berör förhållandet mellan enskilda, kommit i centrum för debatten. Det gäller dels de frågor som aktualiserades genom justitiekanslerns vittnesförhör med DN-journalisten , dels det faktum att meddelarskyddet är mer begränsat för utrikes tryckta skrifter, vilket framöver kan få negativa konsekvenser. Enligt vår mening måste de här frågorna få en positiv lösning. Om de inte kan hänskjutas till den sittande kommittén genom tilläggsdirektiv till dess utredningsuppdrag bör ta initiativ för en snabb lösning. JK:s vittnesförhör med DN-journalisten ledde till en omfattande och bitvis stormig debatt. Många var chockerade över att meddelarskyddet inte var starkare och att en journalist kunde tvingas avslöja sin källa. På en del håll hävdades att justitiekanslerns lagtolkning var felaktig. Vi skall inte här fördj upa oss i den debatten, men vi finner det uppenbart att det inträffade visar att det finns ett starkt behov av en översyn av sekretesslagens bestämmelser om kvalificerad tystnadsplikt i syfte att förstärka meddelarfriheten och anonymitetsrätten. En sådan översyn bör omfatta bl a bestämmelserna i sekretesslagen 16 kap och tryckfrihetsförordningen 3 kap 3 §. Ändrade bestämmelser måste också komma till stånd i fråga om meddelarfriheten för utrikes tryckta skrifter. En rad svenska tidskrifter trycks nu utomlands för att förbilliga produktionen. Tidningen , Kvinna och Foto är några exempel. Journalister på dessa och många andra tidningar kan tvingas avslöja sina källor under ed eftersom meddelarfriheten i tryckfrihetsförordningen inte gäller offentliga tjänstemän som bryter sin tystnadsplikt för skrift som trycks utomlands. Det var knappast lagstiftarens mening att i realiteten svenska tidningar skulle ges ett sämre skydd i TF enbart för att de trycks utomlands. En anpassning av TF på denna punkt till faktiskt rådande förhållanden är nödvändig. Mot bakgrund av det anförda hemställs K425 1. att hos regeringen begär en översyn av sekretesslagen 16 kap och TF 3 kap 3 § i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna om meddelarskydd för svenska tidskrifter tryckta utomlands i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk)
mot · GC02K427 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda mp) Förhandsgranskning av videofilm m.m. - Hon kommer inrusande i rummet blödande och gråtande, kläderna är sönderrivna, hon har blivit slagen och våldtagen Vilka är det som utsätts för den här typen av scener, jo våra barn och ungdomar när de tillsammans har samlats för att titta på video.. Från föräldrahåll och andra organisationer har länge framförts krav om förhandsgranskning av videofilm. är det att vi folkvalda tar vårt ansvar och beslutar införa förhandsgranskning Våldsförhärligande förekommer också inom videospelen. Exempel på sådana videospel är där spelet går ut på att våldta så många kvinnor som möjligt. Spel som förhärligar våld och krig ska naturligtvis inte få finnas till försäljning eller uthyrning. har vi känt till att våldsfilmer har en negativ inverkan på människor. Allt måste göras för att förhindra påverkan från filmer och TV-spel som förhärligar våld och befäster ras- och könsfördomar samt människoförakt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att förhandsgranskning och registrering av videofilm skall ske, 2. att ger regeringen i uppdrag att ta fram förslag till åtgärd för att förhindra spridning av TV-spel med våldsförhärligande innehåll.
mot · GC02K428 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K428 har, på förslag av betänkande 1988/89 KU 14, begärt en översyn av sekretessbestämmelserna inom vårdområdet. Huvudmotivet till begäran om översyn är det hinder för informationsutbyte mellan myndigheter som gällande bestämmelser utgör. Emellertid borde ytterligare ett område tas med vid översynen. Samma hinder för informationsutbyte som mellan myndigheter föreligger när det gäller myndigheters möjligheter att informera föräldrar till omyndiga barn. Detta är mycket olyckligt och kan ibland få mycket allvarliga konsekvenser eftersom föräldrar på grund av rådande bestämmelser utestängs från kunskap om det egna barnet. Kunskap som alltså kan finnas hos en myndighet. Barnets integritetsskydd väger alltså tyngre än att föräldrar skall ha största tänkbara möjlighet att stödja sina barn. Barn har i normalfall behov av föräldrastöd. Effekten blir på beskrivet sätt att en bestämmelse som är till för att skydda får rent negativa konsekvenser. skrev i ett yttrande till socialutskottet i anledning av utskottets behandling av yttrande till i samband med förberedelserna inför betänkande 1988/89 KU 14: Anhörigas roll i behandlingsarbetet uppmärksammas i allt högre grad. Dessvärre anser sig många kommuners socialtjänst förhindrade att involvera anhöriga och närstående i det sociala nätverket på grund av nuvarande sekretessregler. Det innebär att man avsäger sig en mycket viktig resurs, som om den mobiliseras kan utgöra stöd och uppbackning för missbrukare i dennes kamp. På köpet' skulle en sådan mobilisering avsevärt öka förutsättningarna för en varaktig rehabilitering. Den översyn som har beställt när det gäller sekretessbestämmelserna inom vårdområdet bör alltså utvidgas till att också gälla dessa bestämmelser i förhållande till föräldrars naturliga behov av att ha kännedom om egna barns förhållande för att på bästa sätt kunna stödja och hjälpa. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att frågan om föräldrars rätt att få upplysningar från myndighet angående egna omyndiga barn ses över i samband med den beställda översynen av sekretessbestämmel- Mot. 1988/89 serna inom vårdområdet.
mot · GC02K430 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:K430 av m.fl. (m) Sekretess inom dataområdet Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Fi423 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om säkerhet och sekretess inom dataområdet. () () () ()
mot · GC02K432 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K432 Sekretess för bibliotekens låntagarregister sorn helst kan vandra in på ett svenskt bibliotek och begära uppgifter om vilka böcker enskilda människor lånar. Den genomgripande datorisering som genomförs i allt snabbare takt bl.a. i våra kommunala bibliotek har inte undanröjt risken för att den enskildes integritet åsidosätts. Lån kan även i detta fall lätt kontrolleras under löpande utlåningstid. Vad beträffar de registren sparas låneuppgifterna och är därmed tillgängliga - enligt uppgift kan detta förekomma ända upp till . Offentlighetsprincipen är av stort värde, bl.a. för att skapa möjligheter att kontrollera myndighetsutövningen. sände 1987 en begäran till om sekretessbeläggning av låntagarregister. Förslaget skickades på remiss till ett 20-tal instanser. Av dessa svarade alla utom tre. Därtill har ett 90-tal spontana svar inkommit från skilda kommuner. Stödet för förslaget var stort. Bland de positiva befinner sig (KB). Däremot avstyrker JO förslaget med motiveringen att det inte är fråga om några samhälleliga ingripanden mot enskilda individer i utsatt läge. Mot detta kan anföras att personlig integritet ej uteslutande relateras till samhälleliga åtgärder. Likaså har datainspektionen (DI) avstyrkt med motivering att det skall föreligga påtaglig risk för att offentligheten leder till skada eller men för den enskilde för att en inskränkning att ta del av allmänna handlingar skall kunna ske. Även med datoriserade register, där låneuppgiften försvinner efter återlämning, kvarstår dock risk för ingrepp i integriteten. Är det exempelvis troligt att den som lånar böcker om vårdnadstvister, om att få barn efter , om dold alkoholism vill ha sina boklån offentliga? Vad beträffar lån till f.yktingar och invandrare så skyddas de av utlänningssekretess så länge de inte är svenska medborgare. Betyder deras erhållande av svenskt medborgarskap att de är intressanta för sina tidigare hemländers kunskapare? Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs K432 att hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess för låntagarregister inom det allmänna biblioteksväsendet. gotab 16749, 1989
mot · GC02K433 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:K433 av och (båda m) Mot Sekretesskyddet för uppgifter i vapenregistret 1988/89 I proposition 1986/87:3 föreslog regeringen att uppgifter i polismyndigheternas vapenregister skall i vissa fall (vår understrykning) skyddas av sekretess. Sekretessen skall gälla om det kan antas att röjande av uppgifter skulle medföra fara för att vapen kommer till brottslig användning. Motiveringen för större sekretess på området var enligt departementschefen bl a att hade långt framskridna planer på att utveckla lokala ADB-system för sina vapenregister. Åtkomligheten skulle bli lättare. Registersystemen skulle komma att innehålla söknycklar för att ta fram fullständiga listor över alla tillståndshavare och vapen. Söknycklar för s k urvalsdragning kommer eventuellt också att inlemmas i systemen. Därigenom skulle också allmänhetens begäran att få ta del av registerinnehållet kunna tillgodoses. Remissbehandlingen visade att en eventuell datorisering av polisens vapenregister skulle leda till en ökad tillgänglighet som kunde medföra oönskade konsekvenser, t ex för den brottsbekämpande verksamhet som bedrivs av polisen. beslöt emellertid i enlighet med departementschefens förslag att sekretess gäller vid uttag av vapenregister endast om det kan antas att röjande av uppgifter skulle medföra fara för att vapen kommer till brottslig användning. () anförde i sitt remissvar att det finns en risk att vissa personer, med utnyttjande av tryckfrihetsförordningens anonymitetsskydd, kommer att använda vapenregistren för att skaffa sig kännedom om var det finns vapen som lämpar sig att stjäla. Vidare hävdade RPS att det skulle bli lättare för främmande makt att kartlägga befolkningens vapeninnehav och att detta kunde medföra negativa följder ur totalförsvarssynpunkt. , , samt anförde i sitt svar till departementet följande: Vapen av alla slag är stöldbegärligt gods. Bl a utgör de oftast ekonomiskt värdefull egendom. De kan också användas i brottslig verksamhet - rån, våldsbrott, undergrävande av landets inre säkerhet, terrorism, m m. I ett eventuellt krisläge kan det också vara av stort intresse för en främmande makt att ha tillgång till uppgifter om vilka som har tillgång till vapen i landet. I avsikt att minska risken för att uppgifter om vapeninnehav kommer i orätta händer och därigenom tillmötesgå såväl samhällets som de enskilda vapeninnehavarnas intressen föreslår ovan förtecknade organisationer att polisstyrelsernas vapenregister sekretessbelägges. Den delvisa förstärkning av sekretessen som blev beslut för K433 vapenregister har visat sig otillräcklig. Även om sekretessbeläggande i största möjliga utsträckning bör undvikas finns i denna fråga starka skäl för utökad sekretess. f I l'.i < . 1 ' I'./' ' l ; é /; Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess i vapenregisterfrågor. () ()
mot · GC02K434 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :K434 av m.fl. (mp) Dataregistren och personlig integritet Mångå människor känner sig oroade av att datatekniken ger möjligheter att göra okända intrång i den personliga integriteten, genom samköming och bearbetning av insamlade uppgifter. Personregister av olika slag, liksom statistikuppgifter och forskningsprogram, har skapat debatt, vrede och protester. Den nya teknik, som har kommit med datasamhället, ger en helt annan dimension åt de kontroller som kan göras. Det ligger en trygghet i att veta att det är omöjligt att bevaka alla medborgare. Det har upplevts som ett litet men obestämt skydd av den enskilde. Datatekniken innebär att man på ett heltäckande sätt kan kontrollera samtliga uppgifter, som råkar finnas i datasystemet. En så total kontroll förutsätter helt andra överväganden vid utformning av regler. Får systemen dessutom användas generellt för andra ändamål än de som uppgavs, när uppgifterna samlades in, leder detta inte bara till total kontroll, utan också till risk för synnerligen allvarliga misstag. Direktreklamen är ett slags intrång i den personliga integriteten. Trots att man kan avsäga sig direktreklam i det statliga personregistret, Data Spar, förekommer det att privata företag, med vilka en privatperson har haft kontakt, säljer sina kunduppgifter till andra företag, som använder uppgifterna för reklamändamål. Det har visat sig att det ur integritetssynpunkt är otillräckligt med nuvarande ordning med prövning av datainspektionen och regeringen, särskilt som datainspektionens mera restriktiva hållning i många fall har fått ge vika. Lagarna behöver ändras så att de kommer att innehålla följande regler: - Datalagrad information får endast användas och bearbetas för det syfte som angavs vid insamlandet av uppgifterna. - Undantag härifrån får göras endast om den enskilde medger det eller om det är ett väsentligt samhälleligt intresse. - Den som lämnar en uppgift skall underrättas om att uppgiften kommer att lagras på data. - Besked om ändamålet med lagringen skall lämnas. 1* 1988189.3sami. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i hithörande lagar att de synpunkter och förslag som framförts i motionen om den personliga integriteten i samband med dataregister tillgodoses. Hans Leghammar (mp) ()
mot · GC02K436 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K436 Viss sekretess i passregistret har svenska medborgare i allt större omfattning kommit att företa utlandsresor, där pass erfordras. En mycket stor del av befolkning kan beräknas inneha pass. är offentlig handling, vilket innebär, att vem som helst som önskar ta del därav har fri tillgång till såväl personuppgifter som fotografier. Det har visat sig, att massmedia - i synnerhet tidningar - i allt större utsträckning utnyttjar passregistret då de för sina artiklar behöver fotografier av personer utanför de mer kända kretsarna. Det är otillfredsställande, att handlingar som av tvingande skäl lämnas för att erhålla pass, senare kan utnyttjas utan vederbörandes hörande och tillstånd för helt andra ändamål. Det massmediala utnyttjandet av passregistrets fotografier innebär en kränkning av den personliga integriteten. En person bör ha rätt till sin egen bild, tagen för eget bruk. bör följaktligen beläggas med någon form av sekretess. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till inskränkning i rätten att utbekomma handlingar - inklusive foton - från passregistret.
mot · GC02K438 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:K438 av m.fl. (s) Granskningsavgift för videogram motion anående allmän förhandsgranskning av videogram redovisas utförligt skälen till varför en sådan granskning bör införas omgående. Enligt våldsskildringsutredningen skulle kostnaderna röra sig om upp till 10 miljoner . Videogrambranschen omsätter enligt egna beräkningar omkring en miljard! Granskningskostnaden blir alltså i relativa tal mycket blygsam: . Enligt vår uppfattning bör branschen själv finansiera kostnaden för granskningen. Som redovisas i ovannämnda motion kan det dock vara rimligt att undanta vissa kategorier från granskning, varför den beräknade kostnaden torde bli lägre. Även om underlaget för uttagande av en granskningsavgift sjunker, torde en videogramavgift på en procent vara fullt tillräcklig för att finansiera en allmän förhandsgranskning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen hemställer om ett snabbt införande av en granskningsavgift i syfte att finansiera en allmän förhandsgranskning av videogram. () ()