mot · GC02Kr15 · 1989-04-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:Krl5 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:129 med förslag till medelsberäkningar för m.m. Själva det förhållandet att regeringen inte tog upp anslagsfrågorna för redan i budgetpropositionen tolkades på sina håll som ett förebud om att regeringen äntligen skulle ta de initiativ som är nödvändiga för att säkerställa en god och varaktig finansieringslösning för svensk radio och television i allmänhetens tjänst. När regeringen nu presenterar sina förslag sviks dessa förhoppningar. Förslaget innehåller endast en helt konventionell licenshöjning på en nivå som täcker kostnadsutvecklingen och möjligen ger ett mindre tillskott. Propositionen präglas av tanken att reformarbetet på mediaområdet utan större svårigheter kan skjutas . Insatserna inriktas på ett utredningsarbete som kan ge resultat inför en ny avtalsperiod . Enligt mening underskattar regeringen kraften i den mycket dynamiska utvecklingen på mediaområdet. Det kan på goda grunder antas att denna dröjsmålspolitik kan få förödande effekter på den svenska mediautvecklingen till stort förfång för såväl den svenska kulturen som det svenska språket. Under allmänna motionstiden presenterade i en partimotion (Kr236) och en kommittémotion (Kr354) sina synpunkter på en rad aktuella mediafrågor däribland framtida finansiering. Denna motion anknyter på flera områden till förslagen i dessa motioner. Reklam som kompletterande finansieringskälla för SRkoncernen I partimotionen föreslog vi att en av de två TV-kanalerna öppnas för reklam. Reklamintäkterna skall komma hela till del och således användas för att utveckla lokalradion, riksradion och utbildningsradion förutom att televisionens förutsättningar att klara en hårdnande internationell konkurrens förbättras. Reklamsändningarna bör starta . I partimotionen fastslogs också att TV-avgiften skall ges en sådan nivå att en betydande del av public-serviceföretagets finansiering långsiktigt kan säkerställas. Ifråga om ianspråktagande av reklamintäkter och därav föranledda utvecklingsinsatser bör enligt vad som fastslogs i partimotionen bl a följande gälla: En parlamentarisk utredning tillkallas för att i detalj utforma Mot. de regler som skall ligga till grund för denna finansiering. Förslag till Kr 15 erforderliga justeringar av aktuella lagar och avtal föreläggs Reklamsändningarna bör börja . Därmed ges god tid för förberedelser. Tänkbara reklamköpare kan också budgetera denna typ av reklam på ett sådant sätt att inverkan på exempelvis dagspressreklamen kan minimeras. Reklamen skall ligga i block och vara naturliga avbrott. Den får inte bryta program. Etiska riktlinjer bör finnas. Reklamutbudet i TV bör följa strängare regler än som gäller för pressen. Reklam som intäktskälla skall enbart vara ett komplement till nuvarande finansiering. Ett särskilt företag inom bör få ansvaret för försäljning och sändning av reklamen. Eventuellt kan det bildade dotterföretaget för uppbörd av TV-avgift även anförtros handhavandet av denna finansieringskälla för koncernen. I anslutning till att åtgärder vidtas för att säkerställa framtida finansiering bör en översyn göras av resursfördelningen inom koncernen. Bland annat måste verksamheten i TV-distrikten förstärkas. Inriktningen bör vara att av de medel som tilldelas televisionen skall slussas till vars verksamhet bygger på distrikten. Radio och television i allmänhetens tjänst skall spela en betydelsefull roll för utbildning och folkbildning. En framtida resursförstärkning måste därför komma också Utbildningsradion till del. Intäktsförstärkningen bör även användas för en kraftfull satsning på lokalradion. I ett läge där lokalradion förfogar över ett eget distributionsnät FM4 är det angeläget att höga ambitioner ifråga om såväl kvantitet som kvalitet kan utvecklas. Television på regional och lokal grund I partimotionen krävde också att en parlamentarisk utredning tillsättes för att utarbeta regler för television på regional och lokal grund vilken använder sig av det frekvensutrymme som tilldelats för markbundna sändningar. Dessa regler skall ha en sådan utformning att framväxten av decentraliserad TV-produktion främjas. Det växande internationella utbudet kan därigenom balanseras av ett lokalt utbud. Försöksverksamhet inom ramen för det föreslagna utredningsarbetet bör inledas på och i ytterligare tre till fyra regioner. Motiven för de reformkrav vi framförde under allmänna motionstiden har förstärkts. Mot denna bakgrund framför vi dem ånyo i anslutning till denna proposition. I kommittémotionen uppmärksammades ingående lokalradions särskilda förhållanden. I motionen sades bl a följande: Lokalradion befinner sig i ett expansivt skede eftersom det Mot. så kallade FM4-nätet nu håller på att tas i bruk. denna övergång vara klar för samtliga stationer. anslagsframställning visar att denna övergång till eget sändarnät har möjliggjort en kraftig expansion av sändningstiden. /88 var den genomsnittliga sändningstiden per station och vecka . beräknas denna sändningstid ha ökat med till . Det bör särskilt noteras att denna expansion sker med oförändrat antal tjänster, dvs. ett 25-tal per station (som jämförelse kan nämnas att länsomfattande dagstidningar normalt kan ha 5 10 gånger så många anställda för motsvarande uppgifter). Många av stationerna har klarat expansionen genom personalens entusiasm för att utveckla verksamheten. Det finns emellertid flera indikationer på svårigheter att behålla pionjärandans glöd. Det är angeläget att statsmakterna nu är observanta på denna utveckling. Etablering och utbyggnad av lokalradion i eget sändarnät är uttryck för centrala ambitioner på såväl det mediapolitiska som det kulturpolitiska området. Fullföljandet av dessa ambitioner får inte äventyras genom en orealistiskt låg resurstilldelning. Enligt mening måste beslutet om att ge lokalradion ett eget sändarnät nu fullföljas genom att de tekniska åtgärderna följs av media- och kulturpolitiskt betingade åtgärder för att förstärka och utveckla detta medium. Bland annat bör följande åtgärder vidtas: En plan för höjd grundbemanning bör utformas. Det synes rimligt att ingen station har färre än 40 anställda 1993. Stationer som arbetar under särskilda betingelser bör kunna tilldelas ytterligare medel för extra bemanning. Utgångspunkten för dessa bedömningar bör vara bland annat behovet av att täcka ett mycket stort geografiskt område eller om uppgiften som allmän serviceradio kräver extra insatser exempelvis för trafikinformation. Sändningsverksamhet på flera invandrarspråk bör också utgöra grund för resursförstärkning. Lokalradion måste spela en aktiv roll i regionens kulturliv. Det är därför viktigt att goda resurser avsätts för beställningsarbeten och engagemang av frilansmedarbetare. Samverkan mellan regionala kulturinstitutioner och lokalradion måste förbättras. Samverkan mellan lokalradion och Riksradions distrikt måste kraftigt förbättras. Lokalradion har rätt att efter vissa regler på sina frekvenser återutsända något av riksradions tre program. På kvällstid får P2 sändas och från midnatt till 06.00 kan P3 sändas. Enligt mening är den rådande ordningen inte helt tillfredsställande. Lokalradions tappningsrätt bör vara helt fri. Det är den enda rimliga lösningen mellan två företag i samma koncern. Flera lokalradiostationer har lyckats upparbeta en betydande färdighet i sin funktion som serviceradio till allmänheten. Vid flera olyckstillbud har man kunnat gå ut med varningar till allmänheten. är det en Mot. mycket komplicerad procedur om man från lokalradions sida också skall Kr 15 bryta de tre riksprogrammen för att nå ut med varningen. Medgivande krävs från riksradions centrala ledning i varje särskilt fall. Enligt vår mening bör tekniska och administrativa lösningar nu tillskapas för att lokalradion skall kunna göra lokala inbrytningar i de tre riksprogrammen när det föreligger allvarligt nödläge som kräver att viktig information utan onödigt dröjsmål kan förmedlas direkt till allmänheten. Detta bör ges regeringen till känna. Motionens krav rörande lokalradion har fortfarande högsta aktualitet och framförs därför ånyo. Utveckla radio och television för utbildning I kommittémotionen behandlades även frågor rörande utbildningsradion ingående. Det konstaterades att UR spelar en central roll i utbildningsväsendet som dess funktion i mediasammanhang är mycket betydelsefull. Mot bakgrund härav anfördes bl a följande i motionen: Enligt mening är det angeläget att en ingående analys nu kommer till stånd rörande skilda mediers roll i utbildningssammanhang. En central utgångspunkt för en sådan analys måste självfallet vara att det även skall ingå i det så kallade public service-uppdraget hos att genom ett särskilt företag erbjuda ett kvalitativt utbildningsutbud. Det kan emellertid konstateras att den tekniska utvecklingen framförallt videoteknik samt satellit- och kabeldistribution nu erbjuder väsentligt vidgade möjligheter att erbjuda utbildningsinsatser via media. Dessa nya möjligheter är mycket bristfälligt analyserade för svenskt vidkommande trots att många delar av denna utveckling varit känd eller förutsedd . Det är mot denna bakgrund angeläget att en framtidsinriktad översyn av den moderna mediateknikens möjligheter i utbildningssammanhang kommer till stånd. I detta arbete måste självfallet Utbildningsradion delta. Vidare måste företrädare för skolväsendet, högskolan, folkbildningen och folkhögskolorna engageras i arbetet. Med tanke på frågans centrala politiska betydelse är det också naturligt att parlamentariker deltar. Översynen bör resultera i utformningen av ett nationellt program för utnyttjande av såväl gamla media eterburen radio och TV som nya media framför allt satellit- och kabel-TV, video och bildskivor i utbildningsväsendets och folkbildningens tjänst. Det är angeläget att belysning av de här aktualiserade frågorna kommer till stånd. Vi upprepar därför vårt yrkande. Genom den föreslagna höjningen av TV-avgiften från kommer underskottet i rundradiofonden att kunna täckas. För kan avgiftshöjningen beräknas inbringa ytterligare . Propositionen innebär att tillförsäkras kostnadskompensation med ca samt att en anslagsförstärkning på åstadkommes. Denna anslagsförstärkning medger i stort sett oförändrad verksamhet och ligger långt ifrån de krav som kon cernstyrelsen i sina förslag ansett erforderliga för att kunna inleda ett fem- Mot. 1988/89 årigt reformprogram. Enligt mening är det angeläget att ett mer omfattande reformoch utvecklingsarbete kan inledas. Det är därför rimligt att utvecklingen av programverksamheten får tillåtas ta i anspråk i det närmaste hela det ekonomiska utrymme som uppstår 1990 till följd av avgiftshöjningen. Det är inte möjligt att ange den exakta beloppsmässiga storleken på detta utrymme. bör därför nu begära att regeringen återkommer med förnyat förslag till anvisning av medel ur rundradiofonden som utgår ifrån att de medel som inflyter till följd av avgiftshöjningen skall tillföras programverksamheten. Som ovan redovisats pekade vi i vår kommittémotion på den alarmerande situationen för lokalradion. Det är särskilt angeläget att ökade resurser kan tillföras LRAB för att ianspråktagandet av det nya FM 4-nätet skall kunna ske på ett ur kvalitativ synpunkt acceptabelt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning samt förslag om kompletterande finansiering av genom reklam i en av TV-kanalerna från enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utveckling av lokalradion genom bland annat höjd grundbemanning, extra bemanning för vissa uppgifter, resurser för beställningsarbeten och engagemang av frilansmedarbetare, samverkan med regionala kulturinstitutioner och samverkan med riksradions distrikt, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fri tappningsrätt av riksradions tre programkanaler för återutsändning i lokalradion, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om möjlighet för lokalradion att göra lokala inbrytningar i de tre riksprogrammen för att nå allmänheten med viktiga varningsmeddelanden, 5. att hos regeringen begär förnyat förslag till medelsberäkning för som utgår ifrån att de medel som inflyter till följd av avgiftshöjningen i all huvudsak skall användas för att påbörja utvecklingsverksamheten inom enligt de riktlinjer som anges i motionen. 1988/89 Krl5