ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T345 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T345 av och (båda fp) Kraven är stora på ett väl fungerande vägnät i de expansiva industribygderna i , . Två vägavsnitt behöver åtgärdas med särskilt stor skyndsamhet - genom och E 4 genom . har en genomfart genom centrala delar. , som är ett av vårt lands mest industritäta områden, ligger vid sidan av de stora järnvägslinjerna. Lokala järnvägslinjer har lagts ned och industrierna är praktiskt taget helt hänvisade till landsvägstransporter. Vid bullermätningar låg nivåerna så högt att drygt 200 personer var mycket störda (mer än ). har trafikintensiteten fortsatt att öka. Den är nu mer än 19 000 fordon . På vägsträckan har 2-3 personer trafikskadats , 1/3 har varit svåra personskador och även dödsfall till följd av trafikolyckor här har rapporterats. I direkt anslutning till vägen ligger med drygt 1 000 elever. Ytterligare två skolor ligger i vägens omedelbara närhet. Många transporter med farligt gods går genom samhället. Kommunens grundvattentäkt är också belägen utmed vägsträckan. Ett utsläpp av olja eller kemikalier skulle därför bl.a. kunna bli förödande för vattenförsörjningen i både och tätorter. Problemen med E4 genom är välkända . Den täta och ständigt tilltagande trafiken delar upp samhället i två delar. Bullernivån ligger över acceptabla gränsvärden även . Trafikskador och tillbud talar sitt tydliga språk. En trång vägport under järnvägen vid södra infarten har t.ex. visat sig utgöra en stor trafikfara. Eftersom vägen sluttar ned mot vägporten är riskerna särskilt stora i vinterväglag. Många transporter av farligt gods går geom . inträffade ett allvarligt tillbud, då en lastbil tappade en mängd gifttunnor i området. Tidigareläggning av förbifarterna Mot. I flerårsplan beräknas förbifarter förbi (Rv 26) och (E4) kunna påbörjas först . För del innebär detta att vägbygget tidigarelagts , vilket tyder på att anser att det är ett angeläget projekt. Situationen är dock så ohållbar och riskfylld när det gäller genomfarterna både genom och genom att ytterligare väntetid inte är acceptabel. Förbifarter förbi och bör påbörjas tidigare än 1992. Regeringen bör därför tidigare än planerat anslå medel för dessa vägbyggen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbifarter vid och . () ()
mot · GC02T346 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T346 Högsta boggitryck m.m. för lastbilar I pågår ett försök med högre boggi-tryck för lastbilar för att i förlängningen övergå till EGs normer. Vägarna slits hårt, och , som inte anser att skall anpassa sig till EG i denna fråga, yrkar att försöket skall avbrytas. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att försöket med 60 tons boggi-tryck i skall upphöra.
mot · GC02T347 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T347 av Hans Nyhage (m) Ombyggnaden av på sträckan mellan och blev klar . Därmed var sträckningen från till färdigställd, vilket är av stort värde för denna hårt trafikerade väg. Dessvärre har emellertid sträckan KinnaBerghem inte åtgärdats ombyggnaden har ännu ej påbörjats. Detta är i många avseenden till betydande men. Vägbredden är i stor utsträckning kraftigt begränsad, vilket nedsätter framkomligheten. Vägen går genom tättbebyggda områden, vilket med hänsyn till den intensiva trafiken påtagligt ökar riskerna för olyckor. I all synnerhet gäller detta vid , där 1 000-tals elever vistas och korsar eller uppehåller sig vid vägen . Näringslivet i är i stort behov av snabba och säkra transporter till och från företagen och butikerna. Tusentals kommuninnevånare pendlar till och från kommunen och dess tätorter varje arbetsdag. Genomfartstrafiken är betydande och ökar därtill påtagligt under det ljusa halvåret genom att i hög grad är boråsarnas och markbornas sommar- och semesterstad. I alla dessa sammanhang är det alldeles uppenbart, att den nuvarande vägen på sträckan genom inte alls motsvarar de krav, som måste ställas beträffande framkomlighet och trafiksäkerhet. Enligt trafikpolitiska beslut är det övergripande målet för bl.a. väghållningen, att medborgarna och näringslivet i landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Sträckan på är mycket bristfällig i dessa avseenden. Den är varken säker eller miljövänlig, den erbjuder vare sig medborgarna eller näringslivet tillfredsställande transportmöjligheter och den betingar därmed för höga samhällsekonomiska kostnader. Det finns således en rad starka skäl som talar för att arbetet med ombyggnaden av den angivna vägsträckan påbörjas. Medel härför bör därför anvisas inför det kommande budgetåret, vilket rimligen kan ske genom en omdisponering inom anslagets ram. För anslaget B 3. Byggande av riksvägar (budgetpropositionen, bil. 8) äskas 1 . för /90. Påtalas bör i sammanhanget, att det finns en reservation på . anmäld vid anslaget. (Gäller anslaget Byggande av statliga vägar.) Med anledning av vad ovan anförts hemställs T347 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande ombyggnaden av mellan och . Hans Nyhage (m)
mot · GC02T352 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T352 av . () Förbud mot dubbdäck Användning av dubbdäck är mycket utbredd i och motiveras av bilisterna med ökad trafiksäkerhet. Totaleffekten ur trafiksäkerhetssynpunkt är emellertid mycket omdiskuterad och ur ekonomisk synpunkt torde den vara klart negativ. har utvecklats däck som ej är avsedda för dubbning men som på grund av sitt mönster och sin gummikvalitet ändå har ett mycket bra väggrepp även på halt underlag. Endast på extremt halt väglag kan det påvisas att dubbade däck är överlägsna dessa moderna s.k. friktionsdäck. Det finns däremot många nackdelar med dubbdäck. Vid barmark sliter dubbarna mycket hårt på asfaltsbeläggningen. De åstadkommer spårbildning som i sig är trafikfarliga och kostnaderna för väghållaren är på grund av dessa spår mycket stora. beräknar kostnaderna till 300-400 milj. kr. Dubbarna påverkar miljön och trafiksäkerheten negativt genom buller och nedsmutsning. Enligt gjorda undersökningar ökar bullret med ca. i jämförelse med sommardäck på asfalt/betongbeläggning vid hastigheter . Den nedsmutsning som sker genom dubbarnas slitage av vägbanan är betydande. Den orsakar stora kostnader för bilägarna och den påverkar trafiksäkerheten negativt genom smutsiga vägmärken samt smutsiga strålkastare och bilrutor. På barmarksvägar med asfalt eller betong är bromssträckan sämre med dubbdäck än med odubbade däck. Man kan säga att många bilister får en falsk säkerhetskänsla genom att köra på dubbdäck på sådant väglag. Utvecklingen av dubbfria vinterdäck har varit mycket framgångsrik. Dessa s.k. friktionsdäck har visat sig mycket effektiva i olika slag av vinterväglag. På barmarksvägar har de minst lika goda egenskaper som konventionella sommardäck och de har en obetydligt högre ljudnivå än sommardäck. Dessa typer av däck innebär att bilisten inte behöver dubbel uppsättning hjul och det förenklar vid resor till de länder i som har dubbförbud. En övergång till dubbfria däck skulle innebära stora kostnadsbesparingar för både bilister och väghållare. Ur trafiksäkerhetssynpunkt torde de positiva effekterna överväga de eventuellt negativa. bör med redan nu gjorda erfarenheter utfärda ett förbud mot dubbdäck fr.o.m. förslagsvis . Det är rimligt med en relativt lång övergångstid. Dels kommer de dubbfria däcken att ytterligare utvecklas. Dels är det skäligt att bilisterna får på sig att slita ut redan befintliga skall också alla bilister uppmanas att vid nyköp Mot. 1988/89 av däck välja det dubbfria alternativet. Med stöd av ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att trafiksäkerhetsverket får i uppdrag att införa förbud mot dubbdäck fr.o.m. .
mot · GC02T353 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T353 av i och (båda m) 1984 beslutades om ny sträckning för del av . Vägen berör såväl som varför medel för byggnationen vid samma tillfälle skulle finnas disponibla i båda länen. Från i till utkanten av i , som utgör ca 2/3 av vägen, kom snabbt en tvåfilig väg av god standard till stånd. Av medelsbrist avbröts Älvsborgs-delen utanför där den i stället för förbigång runt samhället anslöts till befintlig infart till . Genom att återstoden av vägen, , inte byggdes har i kommit att belastas av såväl tätare som tyngre trafik. är helt dominerande affärsgata med mycket folk i rörelse och den är definitivt inte lämpad för tung genomgående lastbilstrafik. Denna trafik utgör ett betydande miljöproblem utöver vad det i sig innebär med den tätare trafiken på en härför inte anpassad gata. ställdes medel till förfogande just för att tillgodse förbifarter på olika ställen i landet. Vi anser att situation just genom den ej färdigbyggda 181 :an är så speciell att medel för denna förbipassage borde ställts till förfogande. Då så nu inte blivit fallet anser vi att genom omdisponeringar av medel bör färdigställa denna väg. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om färdigbyggande av . () ()
mot · GC02T354 · 1989-01-23 00:00:00 — av i m.fl. (m) Vägförhållandena i Det allmänna vägnätet i omfattar väg. Härav är eller grusväg. Detta betyder att länet inte bara har längsta grusvägnät utan också den största andelen grusvägar av det befintliga allmänna vägnätet. Till detta kommer att länet för vidkommande har störst andel vägar med bärighetsrestriktioner . eller av vägnätet drabbas av sådana restriktioner. Nämnda förhållanden borde i sig vara nog för att beskriva förhållandena liksom att vara motiv för omedelbara åtgärder. Till det redan anförda kommer att , fortfarande i jämförelse med , har den största andelen vägar med enkel beläggning av s.k. YIG-typ. av det allmänna vägnätet har sådan beläggning vilket är inte mindre än väg. Medellivslängden för sådana vägar är , vilket väl illustrerar standarden på länets vägar av denna typ, som genomsnittligt har en beläggning som legat . Dessa vägar kräver nu så höga underhållskostnader att det enligt i länet kan bli aktuellt att riva upp dem och återgå till grusvägsstandard igen. Tillgängliga vägmedel i länet ger endast utrymme för upprustning av landsbygdsväg . För att andelen belagda vägar i skall komma i nivå med vad som redan gäller för i övrigt behövs insatser på ca 200 milj. kr. Med en förstärkning på och därefter en långsiktig fortsättning på denna nivå skulle successivt komma upp till den standard på landsbygdsvägarna som redan gäller för i övrigt. Detta framstår som än mer rimligt då de delar av landet som räknas till skogslänen förut har fått medel för liknande vägändamål. Det förhållande vi nu riktar uppmärksamheten på har landshövdingen i länet, , i en skrivelse till generaldirektör kraftigt påtalat. Landshövdingen har i okonventionella formuleringar betecknat förhållandena som skandal liksom förklarat att med sitt ansvar för utvecklingen i länet aldrig kan acceptera vägnätets förfall. Vi delar också den motivering landshövdingen anfört då han anknyter till kampanjen om landsbygdsutveckling varur vi återger: På regeringens uppdrag har vi i vårt län bedrivit en omfattande kampanj med syfte att främja landsbygdens utveckling. Allteftersom kampanjen har fortskridit, så har landsbygdens utvecklingsmöjligheter i allt högre grad visat sig vara beroende av hur man kan lösa vägfrågorna på landsbygden. Med eftertryck har det manifesterats att vägen till en levande landsbygd går via ett upprustat vägnät. Och i den budkavle om Mot. 1988/89 landsbygdsutvecklingen, som gick genom länet och som också har T354 tillställts generaldirektör, har framhållits att det måste avsättas nya friska vägpengar för att en levande landsbygd skall kunna bli en realitet. Vi anser de förhållanden vi ovan redogjort för vara så anmärkningsvärda att bör ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägförhållandena i . Hans Nyhage fm) ()
mot · GC02T355 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:T355 av m.fl. (mp) Rätt för kommun att ta ut vägavgifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo860 hemställs att begär att regeringen skall lägga fram ett lagförslag som innebär att kommunerna ges möjlighet att införa biltullar/områdesavgifter. Hans Leghammar (mp) () ()
mot · GC02T356 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T356 av och (båda fp) Riksvägnätet på ömse sidor om I proposition 1988/89:100, bilaga 8, under rubrik B. Vägväsende, omtalas under punkten 7.4 att planeringen av nya riksvägar kommer att läggas upp enligt ett nytt planeringssystem med nya planer avseende . Införandet av dessa nya planer bör medföra möjlighet till ny prioritering vid val av turordning mellan olika riksvägsprojekt. är det nödvändigt att utbygga riksvägnätet så, att den planerade från över - - Johannisholm i söder erhåller två olika förbindelser med . Den västliga bör gå över - - - - - , vilket kräver mycket omfattande investeringar i nya vägdelar i ofta svår terräng. Den östliga bör gå över - - - - , i vilken sträckning stora delar av befintliga vägar redan har riksvägsstandard. Bägge dessa vägar är nödvändiga , varvid den västra ger möjlighet till goda anslutningar till och , medan den östra via - får goda anslutningsmöjligheter till kontinenttrafiklederna över och . Enligt nu föreliggande planer avser att börja utbyggnaden för med det västra alternativet, varvid vägen dras över och därefter väster om . Denna sträckning är längre än sträckningen öster , vilken senare också går att färdigställa mycket snabbare eftersom mindre och billigare vägarbeten erfordras i denna sträckning. kan - om den östra sträckningen väljes - färdigställas snabbare och till en lägre kostnad än om den västra sträckningen väljes. Denna senare skall självfallet också byggas ut, men utbyggnaden bör göras först sedan den östra sträckningen färdigställts. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna, att vid aviserade nya planläggning av utbyggnaden av riksvägnätet bör med huvudsträckningen - till att börja med byggas i sträckningen - Johannisholm - - - - , alltså öster om .
mot · GC02T357 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T357 Maximivikten vid landsvägstransporter i vissa län 1985 togs det inom EG ett beslut om en gemensam trafikpolitik, vilket bland annat omfattar en harmonisering av de olika bestämmelserna mellan . De nya direktiven trädde i kraft och innebär kortfattat att 18 tons boggietryck numera tillåts i den gränsöverskridande trafiken inom EG. Det har gett riksdag och regering anledning till att betona vikten av en anpassning av de svenska reglerna till den nya EG-standarden. Detta skall ske genom åtgärder i två steg. Steg ett innebär en höjning av totalvikten till , och steg två (1995) att boggietrycket höjs till och bruttovikten till . Införandet beräknas så att hela stamvägnätet skall kunna upplåtas enligt steg 1990, och alla huvudvägar enligt steg 2 vid slutet av tioårsperioden. av de sekundära och tertiära vägarna i skogslänen skall kunna upplåtas för EG 10/18/. Den av beslutade bärighetsupprustningen, som 1995 och framåt skall medge utnyttjande av fordon med boggietryck och kombinationer med bruttovikt, avser dock inte hela landets vägnät. av länen, dvs. i länen utanför de sju skogslänen, vidtas inte annat än i undantagsfall några åtgärder på de sekundära och tertiära vägarna. kommer av bärighetssatsningen att ske i norra region. För inte minst de areella näringarna betyder det att framtida tillåten högre bärighet på primära länsvägar och riksvägar som regel ej kan utnyttjas. Något måste göras för att korrigera de negativa effekterna. Helst skulle högre anslag för angelägna åtgärder ges till de 17 länen. I annat fall vore det rimligt, att fordonsägarna i dessa län finge registrera fordonen efter den normerande framtida bärighetsklassen, dvs 10/16/51,. Staten borde efterskänka den skatteökning, som blir kopplad till 10/18/vid de tillfällen riks- och länsvägarna i dessa län verkligen kan utnyttjas för den högre bärigheten. En förutsättning för att företagens kostnader - och därmed transportkostnaderna - skall kunna sänkas är att den högre tillåtna vikten verkligen kan utnyttjas. En konsekvens av regeringens riktlinjer blir således nu att näringslivet i till exempel , genom höjda fordonsskatter, får betala en ensidig standardökning av de sekundära och tertiära vägarna i skogslänen. Detta utan att kunna ta del av de sänkningar av transportkostnaderna som, enligt förslaget, motiverar skattehöjningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att för de fordon eller fordonskombinationer som brukas i de län där vägars bärighet ej gör det möjligt att utnyttja 56 resp. totalvikt skall nu gällande högsta tillåtna bruttovikt på gälla.
mot · GC02T361 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda fp) Vägnätet i och västra Behovet av en upprustning av regionens vägnät är stort. Det handlar bl.a. om att förstärka vägarna så att de får en kapacitet motsvarande de krav som ställs för att industrin och turismen skall kunna vidareutvecklas. Goda kommunikationer är en förutsättning för fortsatt positiv utveckling av regionens näringsliv. För huvudparten av regionen finns inga andra transportmedel än vägtransporter. Det har varit en stor eftersläpning när det gäller nödvändiga investeringar. Det är därför välmotiverat att regionen får en större andel av den ökade ram som kan komma att besluta om. Det är viktigt att iståndsätta och vidmakthålla beläggningarna, men också att fortsätta belägga vältrafikerade grusvägar. Äldre, svaga broar behöver förstärkas och byggas om. Det är viktigt att det regionalpolitiska stödet skapar möjligheter till kraftfulla åtgärder i de delar av länen som räknas som glesbygdsområden. har i sin regionalpolitiska motion föreslagit att länsanslagen till regionalpolitisk utveckling skall höjas med 170 milj. kr. Detta är en avsevärd ökning som skulle komma dessa regioner till gagn. (En ökning från 690 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av upprustning av vägnätet i och västra .
mot · GC02T362 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T362 av m.fl. (fp) Grusvägarna i med en befolkning på över 400 000 invånare har den största andelen grusvägar av vägnätet av alla län utom skogslänen. Medelstilldelningen motsvarar på intet sätt vägnätets standard eller trafikens omfattning. är i själva verket i strykklass i detta avseende. Underlag, statistik och behov har redovisats i olika omgångar för statsmakterna. Vägnätet är nu så pass nedslitet att vissa asfalterade eller på annat sätt belagda vägsträckor måste rivas upp. Vissa sträckor måste under delar av året stängas av för trafik eller viss trafik. Situationen är oacceptabel. Även vid oförändrad total medelstilldelning är det rimligt att erhåller ytterligare medel med hänsyn till såväl vägstrukturen som näringsgeografisk struktur och trafikmängd. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av en annan fördelning av medel för upprustning och vidmakthållande av det sekundära vägnätet i .
mot · GC02T363 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T363 av och (båda mp) Kommuns rätt att med ekonomiska styrmedel reglera trafiken Den s.k. utreder f.n. möjligheten för större kommuner att med olika medel stänga av trafiken när luften i staden blivit hälsovådlig. Kommittén diskuterar även andra näraliggande frågor. Den här motionen vill - i enlighet med regeringens trafikproposition , enligt kommunikationsministern - bidra till att trafikbesluten även i praktiken decentraliseras. Eftersom trafikutvecklingen blivit näst intill olidlig på så många håll, men situationen i varje kommun, ja på varje ort, ändå är unik, måste det rimligen vara så, att de som bor och verkar på orten är bäst skickade att avgöra vilka metoder som kan vara mest lämpade just där. Dessutom är det demokratiskt riktigt att närmast berörda parter får besluta hur de ska forma sitt transportsystem för att möta behoven. Denna rätt borde rimligen vara permanent, gälla även innan luften blir hälsovådlig, så att en sund livsmiljö kan åstadkommas. Den måste rimligen också gälla rätten att på nivå besluta om eventuella ekonomiska styrmedel - biltullar, broavgifter etc. - lika väl som parkeringsavgifter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om laglig rätt för alla kommuner att själva besluta om trafikreglerande åtgärder, inklusive ekonomiska styrmedel.
mot · GC02T364 · 1989-01-25 00:00:00 — Den planerade trafikplatsen vid Åby, m.m. och har tillsammans planerat en fullständig trafikplats på invid Åby. Regeringen har avvisat besvär över dessa planer. Syftet med anläggningen är dels att förbättra vägförbindelserna med pappersbruk, dels att ge möjlighet att anlägga ett s.k. Truck stop invid trafikplatsen strax utanför Åby samhälle. Dessa planer är miljömässigt dåliga och nationalekonomiskt förkastliga: Hela anläggningen kommer att starkt bidra till lokala luftföroreningar. Eftersom enligt beslut koldioxidhalten i luften ej får öka så måste biltrafiken bromsas. Enligt uppfattning skall den tvärtom minska. Investeringar i dyra trafikanläggningar skall upphöra. Av samma skäl är det nationalekonomisk dårskap att bygga nya stora trafikanläggningar för långtradare. Planerna på Truck stop är slöseri med investeringsresurser. Förbättringar för långtradarna och deras chaufförer kan med fördel ske vid befintliga anläggningar utefter motorvägarna. Den planerade anläggningen kommer att ligga på bästa åkerjord. Såsom i jordbruksmotion framhållits bör sådan åkerjord ej få tas i anspråk för andra ändamål än jordbruk. Förbättrade förbindelser med pappersbruk kan genomföras till lägre kostnader och med mindre miljöintrång om man slopar alla planer på Truck stop. f. Anläggandet av Truck stop kommer säkerligen att leda till kapitalförstöring genom att det lokala affärslivet i Åby samhälle konkurreras ut på vissa områden. Många befarar dessutom att anläggningen kommer att vara skadlig för ungdomen. Med stöd av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att medel ej skall tas i anspråk för att bygga den planerade anläggningen i .
mot · GC02T366 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T366 av () Grusvägnätet i har ett grusvägnät i form av länsvägar som omfattar hela eller nära på halva länsvägnätet. Grusvägnätet kännetecknas av att vägarna är avstängda för tung trafik . är vägarna också oftast svårframkomliga för personbilstrafik. har förstärkning och beläggning av grusvägar i stort sett upphört inom . Väganslagen har minimerats för länet. Anslagen har i stort sett förts över till vägbyggnader i koncentrationsorter. Denna felaktiga förändring av väganslagen är utomordentligt farlig för utvecklingen av stora delar av vårt län. Dåliga vägar är en dålig grund för god utveckling. föreslår i en partimotion att återstående grusvägar (länsvägnätet) planmässigt skall förstärkas och beläggas . Förslaget skulle innebära ett uppsving för entreprenörerna som arbetar med bygg- och vägprojekt. Förslaget skulle också skapa stor framtidstro. Förslaget skulle betyda mycket för en god näringslivsutveckling. Med detta som bakgrund föreslås att 100 milj. kr. avsätts för förstärkning och beläggning av grusvägar i för /90. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 100 milj. kr. skall anslås för förstärkning och beläggning av grusvägar i .
mot · GC02T368 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T368 av m.fl. (mp) Trafiken i innerstadsområden, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo957 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att trafiken i innerstäder skall minskas, 2. att beslutar att tredje landningsbana inte får byggas förrän problemen med buller, luftföroreningar och lukt avsevärt minskats.