mot · GC02Ub618 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub618 Inrättande av grimdskollärarutbildning vid högskolan i 1988/89 Ub618 628 1985/86:113 om lokalisering av grundskollärarlinjen m.m. föreslog regeringen att grundskollärarlinjen med inriktning mot årskurserna 17 skulle lokaliseras till . Vad gäller inriktningen mot årskurserna 4 9 anfördes följande: Vad först angår högskolan i vill jag erinra om att den ämnesteoretiska delen av den språkvetenskapliga ämneslärarlinjen nu ges vid denna högskola. Där finns också ämnesteoretisk kompetens inom flera andra ämnesområden med anknytning till grundskollärarlinjen. När behovet av lärare för ökar, bör det finnas förutsättningar för att etablera S-grenen i . Det är mot denna bakgrund naturligt att utbildning på T-grenen nu etableras där. (sid 8). Vid behandlingen i utbildningsutskottet (UbU 1985/86:27) förelåg bland annat en motion, 1985/86:386, där lokalisering av utbildning av lärare för senare årskurser föreslogs vid . Enligt föredragande statsrådet bör det finnas förutsättningar för att etablera utbildning av lärare för senare årskurser i , när behovet av lärare av detta slag ökat. Vidare anförde utbildningsutskottet: Utskottet vill erinra om vad föredragande statsrådet anfört om grundskollärarlinjens lokalisering, nämligen att för att grundskollärarutbildningens karaktär av en linje skall markeras bör principen vara att båda grenarna så långt möjligt etableras vid en och samma högskoleenhet. De kan därigenom planeras tillsammans, och kurserna kan i så stor utsträckning som möjligt vara gemensamma. Detta bör vara en riktlinje, om det skulle bli aktuellt att etablera någon gren av grundskollärarlinjen vid ytterligare någon högskoleenhet. Vid högskolan i ges från och med utbildning på grundskollärarlinjen med inriktning mot årskurserna 1 7. Antalet nybörjarplatser är 120 varav 60 med fördjupningsalternativet svenska och samhällsorienterande ämnen samt 60 med fördjupningsalternativet matematik och naturorienterande ämnen. Av nybörjarplatserna med fördjupningsalternativet svenska och samhällsorienterande ämnen är samtliga platser utnyttjade och med fördjupningsalternativet matematik och naturorienterande ämnen är 46 platser utnyttjade, vilket i jämförelser med 1 1988/89. övriga högskolor är en ovanligt hög utnyttjandegrad. Vidare genomfors vid högskolan behörighetsgivande kompletteringsutbildning. Av den prognos rörande behovet av lärare inom som sammanställts av UHÄ (1987:11) framgår följande: Lärarbehov för årskurerna 17 är 88/89 90/91 ca 2000. Behovet ökar 90/9193/94 till ca 2 350 för att 94/95 96/97 gå ner till ca 1 900. Givetvis är uppskattningen av lärarbehovet för perioden 94/95 96/97 osäker mot bakgrund av osäkerhet om födelsetal, yrkesbenägenhet och ev. ändrad tjänstgöringsskyldighet. För perioden 88/89 90/91 överensstämmer det beräknade behovet med dimensioneringen redan läsåret 89/90 genom den lokalisering av grundskollärarlinjen årskurserna 17 som då sker med start i , och med 360 nybörjarplatser. Vad avser grundskollärarutbildningen med inriktning mot årskurserna 4 9 förefaller läget vara helt annorlunda. Prognosen anger det framtida lärarbehovet för 88/89 till ca 900 nybörjarplatser, vilket redan läsåret 90/91 stiger till 1 600 för att från läsåret 92/93 troligen ligga ganska på ca 2 000. Det innebär mer än en fördubbling i förhållande till 88/dimensionering . Att under en så som fyra till lägga ut en dimensioneringsökning med ca 1 100 nybörjarplatser koncentrerad till sju utbildningsorter förefaller mindre lämpligt eftersom detta ytterligare kan förstärka en regional obalans. Denna uppfattning grundas på de betydande regionala skillnader som förekommer och som ytterligare förstärks av den obenägenhet att efter genomgången utbildning flytta från utbildningsorten. Med nuvarande lokalisering finns ingen möjlighet till senarelärarutbildning inom området mellan /och . De ovan redovisade prognoserna pekar entydigt på att en dimensioneringsökning måste komma till stånd. Med hänvisning till vad som och utbildningsutkottet anförde i samband med lärarutbildningsreformen anser vi det naturligt att även inriktningen mot årskurserna 4 9 lokaliseras till högskolan i . I har bedrivits fullständig lärarutbildning under . Som komplement till denna utbildning har vid högskolan i getts utbildning av speciallärare, lärare i teknik samt behörighetsgi vande utbildning av lärare med arbetsuppgifter inom invandrargrupperna. Trots nedläggning av vissa lärarutbildningar har högskolan haft möjligheter att bibehålla personalen och kompetensen. Detta har varit möjligt genom att utnyttja lärarna inom andra utbildningar vid högskolan. finns det således två institutioner en samhällsvetenskaplig och en huma nistisk som i huvudsak är verksamma inom AES-sektorn och Kl- Mot. Vidare har högskolan i samband med beslut om försöksverksam- Ub618 het med ingenjörsutbildning på mellannivå tillförts bland annat en kemiinstitution. Med hänsyn till den ämnesmässigt breda och djupa kompetens som kontinuerligt utvecklats inom de ämnesinstitutioner som verkar inom högskolan och som delvis byggdes upp högskolan var en del av i , finns således vid högskolan i utomordentligt goda förutsättningar att ge en kvalitativt god lärarutbildning inom en sammanhållen grundskollärarlinje helt enligt den riktinje som utbildningsutskottet anfört. Planering och didaktiskt utvecklingsarbete I samband med det planeringsarbete som gjorts inför starten av grundskollärarlinjen har planeringen konsekvent gjorts för en fullständig utbildning omfattande såväl inriktningen mot årskurserna 1 7 som mot årskurserna 4 9 även om det gällande riksdagsbeslutet endast anger inriktningen mot årskurserna 17. Vid all planering har speciellt kraven på samordning och integration mellan de två inriktningarna beaktats. Ytterst stor vikt har lagts vid de didaktiska frågorna i utbildningen. För att nå dessa mål pågår ett mycket fruktbärande samarbete med pedagogiska institutionen vid i . Detta arbete har resulterat i att ett flertal lärarutbildare genomgår/genomgått kvalificerade kurser på forskarutbildningsnivå inom det didaktiska området. Beredskapen och förutsättningarna för en fullständig lärarutbildning i bedömer vi som synnerligen goda. Kompletteringsfortbildning för skolväsendets personal kommer kompletteringsutbildningen av yrkesverksamma lärare att dominera fortbildningsutbudet. Detta gäller såväl ämnesbreddning som kompetensuppbyggnad för lärare på låg- och mellanstadium. Ett flertal kommuner har redan under hand redovisat önskemål gällande långiktiga planeringar och önskvärda distributionsformer för att kunna genomföra en kompletteringsutbildning av hög kvalitet och med beaktande av de ekonomiska förutsättningar som kommunerna har. Förutsättningen för en fullödig kompletteringsutbildning är grundskollärarlinjen med inriktning mot såväl årskurserna 1 7 som 4 9. Ur ett regionalt perpektiv har högskolan i ett bra geografiskt läge för att fullgöra denna viktiga uppgift. Vi bedömer vidare att samspelet mellan grundutbildningen och kompletteringsutbildningen kommer att vara en viktig förutsättning för genomförandet av det nu inledda reformarbetet. Vid högskolan i har bedrivits en omfattande distansutbildning. Inom undervisningssektorn har detta främst gällt utbildning av tekniklärare (lärare 19) och av obehöriga hemspråkslärare. De erfarenheter av alternativa distributionsformer som finns kommer att underlätta för kommunerna vid såväl planeringen av tjänster/vikariat som vid den ekonomiska planeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av grundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 4 9 till högskolan i .