mot · GC02U547 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U547 Svenskt stöd till folk Kriget i är inne på sitt nionde år. Ännu av ofattbart mänskligt lidande i krigets spår är till ända. Förutsättningar finns för att 1988 blev en vändpunkt i kriget. ökade möjligheterna för afghanskt självbestämmande och flera betydelsefulla framsteg i riktning mot fred gjordes. Det viktigaste framsteget var de avtal som undertecknades i mellan den sovjetstödda regimen i och den pakistanska regeringen. Även om avtalen har många brister, då de afghanska befrielserörelserna inte deltog i förhandlingarna, innebär överenskommelserna ett väsentligt steg i rätt riktning. I överenskommelsen ingår en förklaring av och om internationella garantier och åtaganden bl.a. om att avstå från inblandning i och och att respektera de förpliktelser om icke inblandning dessa båda sistnämnda länder enats om. En central punkt är vidare skrivningarna om ett tillbakadragande av de sovjetiska trupperna. Med början fram till ska samtliga de ca 110 000 man starka trupperna dras tillbaka. Avtalet innehåller också bestämmelser om hur tillbakadragandet ska genomföras. I denna ges FN en viktig roll. Bl.a. har en observatörsgrupp, i vilken ingår, bildats. De ingångna överenskommelserna saknar bl.a. avtal om eld upphör. Det är därför inget avtal om fred. Överenskommelsen berör därför inte den grundläggande hur ska styras . Avtalen och det utlovade sovjetiska tillbakadragandet inger förhoppningar om att nu befinner sig i slutet av krig. Innan all utländsk inblandning i upphört och krigshandlingarna upphört bör arbeta efter flera handlingslinjer. Ansträngningarna för att värna det afghanska folkets rätt till nationellt oberoende får inte avstanna. arbete för att det afghanska folket ska få besluta om sin egen framtid och att suveränitet och territoriella integritet återupprättas bör enligt vår uppfattning fortsätta. FN har spelat en mycket betydelsefull roll för de senaste årens utveckling i . Det är angeläget att FN:s arbete för nationella oberoende, fred och nationell försoning fortsätter. Detta arbete bör ges fortsatt starkt svenskt stöd. Folkrätten och Mot. Folkrätten och utgör ett gemensamt värn för alla jordens stater ^ mot stormaktsövergrepp och brott mot de mänskliga fri- och rättigheterna. För att värna folkrätten och de däri ingående mänskliga rättigheterna är det angeläget att brott mot dessa påtalas. Den sovjetiska invasionen av är en brutal aggression och ett flagrant brott mot folkrätten. är permanent medlem av . I denna egenskap har enligt ett speciellt ansvar för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. De fortsatta krigshandlingarna medför att brott mot folkrätten och i har bibehållen aktualitet och därför bör påtalas. har undertecknat konventionen om särskilt inhumana vapen. Dessutom har undertecknat första tillägg i vilken s.k. urskillningslösa attacker förbjuds. Rapporter från anger att det sker brott mot både den aktuella konventionen och detta tillägg till . bör på lämpligt sätt aktualisera dessa brott mot ingångna avtal. FN har via en särskild kommission för mänskliga rättigheter tidigare granskat förhållandena i . Kommissionen kom till slutsatsen att det förekom tortyr, massakreringar och summariska avrättningar i krigföringen i . Det är angeläget att det nu sker en uppföljning av den tidigare genomförda granskningen. En sådan studie skulle, bl.a. om farhågorna om fortsatta allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna besannas, kunna stärka den internationella opinionens krav på starkare skydd av de mänskliga rättigheterna och av efterlevnaden av dessa. bör kontinuerligt följa de stridandes respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna i och påtala ev. övergrepp. Den tidigare refererade utförda granskningen av FN om situationen i har bl.a. rapporterat om att falska leksaker, vilka egentligen är små granater, används i krigföringen. bör vid det arbete som f.n. pågår med att utarbeta en konvention om barns rättigheter aktualisera denna typ av krigföring. successiva uttåg ur är mycket positiv. Om krigföring i upphör ökar förutsättningarna för global avspänning. har det rapporterats om att genomfört flygattacker på mål i från baser i . Detta är djupt oroande. bör i kontakterna med och i internationella fora markera den stora vikt vi fäster vid att det sovjetiska uttåget sker enligt avtalets stadganden och att territoriella integritet efter ett tillbakadragande respekteras. kontakter med den afghanska befrielserörelsen Det är angeläget att har en god bild av den afghanska konflikten. Härigenom är det möjligt för att med ökad kraft värna om afghanskt självbestämmande och fred och frihet för det afghanska folket. Ett viktigt inslag i detta arbete är att i ökad utsträckning tar emot och lyssnar på representanter för de afghanska befrielserörelserna. bör kunskapen om och kontakterna med befrielserörelserna öka genom att fler svenska organisationer har kontakter och bedriver verksamhet. Medel för detta arbete bör reserveras anslagen till Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer. De internationella organisationerna ges av den sovjetstödda afghanska regeringen dessvärre ej tillstånd att ge humanitär hjälp till civilbefolkningen eller de som internerats inom gränser. Det är angeläget att bidrar till att lindra krigets verkningar. Vi bör därför arbeta för att internationella hjälporganisationer ges möjlighet att självständigt verka inom . bör ge dirket humanitär hjälp till de nödlidande människorna från krigets . ur anslaget Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. bör reserveras för detta ändamål. Internationell hjälp ges f.n. till de nära fem miljoner afghanska flyktingar som finns i gränsläger i och . Den svenska hjälpen har sedan invasionen 1979 i huvudsak lämnats till afghanska flyktingar i . Denna humanitära hjälp har gått via och FN. Erfarenheterna av denna hjälp är mycket goda. Behovet av hjälp till flyktingarna är mycket stort. bör därför öka den humanitära hjälpen till flyktingarna. Överenskommelsen mellan innehåller avtal som berör det frivilliga återvändandet av afghanska flyktingar i . I insatser för återuppbyggnad av bör hjälp till återvändande flyktingar vara en viktig del. I har använt sina modernaste vapensystem. Den sovjetiska krigsmakten har under nio års stridigheter lagt stora delar av i spillror. Förödelsen i efter krigföringen är mycket omfattande. Det mänskliga lidandet ohyggligt. Hjälpbehovet är mycket stort. var innan kriget bröt ut mottagare av svenskt bistånd. bör efter förmåga bidra till omfattande humanitär hjälp till de krigs drabbade människorna i och återuppta sitt bistånd för att medverka i återuppbyggnad. Världens rika länder bör ta fram planer för återuppbyggnad av det svårt sargade . bör inom FN och dess organ samt inom övriga för ändamålet lämpliga fora ta initiativ till internationell hjälp för återuppbyggnad i . bör, när krigshandlingarna avslutats, återuppta det svenska biståndet till . Biståndet bör inledas under kommande budgetår. För detta ändamål bör under kommande budgetår 25 milj. kr. av medlen under Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. reserveras. Parallellt med detta svenska bistånd bör aktualisera gemensamma nordiska insatser för bistånd till återuppbyggnad av . Genom särskilt den sovjetiska krigsmaktens ohyggliga krigföring har skadorna på den afghanska miljön blivit mycket omfattande. Jordbruket, som är grunden i den afghanska ekonomin, har åsamkats stora skador. Genom det svenska biståndets successiva inriktning på miljöinsatser är väl lämpat att ge bistånd till inom miljöområdet. Sådana insatser bör planeras under kommande budgetår och genomföras när krigshandlingarna avslutats. Ett annat akut miljöproblem är de stora mängder av framför allt sovjetiskt krigsmateriel, t.ex. mineringar, vilka även vid ett krigsslut torde finnas kvar i . bör på lämpligt sätt ta internationella initiativ för att oskadliggöra och forsla bort krigsmaterielen och därigenom skapa bättre livsbetingelser för folk. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fortsatta svenska ansträngningar för att värna om det afghanska folkets nationella oberoende, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fortsatt svenskt stöd till FNs arbete för att åstadkomma frea och nationellt självbestämmande för folk, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om brott mot folkrätten och vid krigföringen i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om svenska initiativ för att påtala brott mot konventionen om inhumana vapen och urskillningslösa attacker, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om internationella undersökningar om brott mot de mänskliga rättigheterna vid krigföring i , 1988/89 U547 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförs om utarbetande om konvention om barns rätt, U547 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utökade svenska kontakter med de afghanska befrielserörelserna, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om användningen av anslaget Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om humanitärt bistånd, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ökad humanitär hjälp till afghanska flyktingar genom utnyttjande av 40 milj. kr. i anslaget Katastrofer, återuppbyggnad m.m., 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om svenska initiativ för en internationell återuppbyggnadsplan, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförs om användningen av anslaget Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m., 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om svenskt initiativ för gemensamt nordiskt bistånd till , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om särskilda miljöinsatser i , 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om svenska initiativ för att undanröja kvarlämnad krigsmateriel i .