mot · GC02Ub657 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub657 av och (båda m) och dess utveckling är av mycket stor betydelse för hela . Den bygger vidare på en mångårig utbildningstradition och har funnit nya vägar för att anpassa sig till det nya samhällets behov. Vad kännetecknar högskolan i ? Högskolan har omkring 4 000 studerande. Vid högskolan finns 20 allmänna och lokala utbildningslinjer inom fyra utbildningssektorer. Dessa är utbildning för tekniska yrken, administrativa, ekonomiska och sociala yrken, utbildning för undervisningsyrken och utbildning för kultur- och informationsyrken. Den s.k. Karlstad-modellen för forskning är känd ute i landet. Den vetenskapliga ledningen för en grupp inom Karlstad-modellen består av associerade, adjungerade eller extra professorer. Anknytning finns till universitet och tekniska högskolor. I finns ett antal aktiva forskare med en lokal forskningsledare, som organiserar gruppens verksamhet. Handlening av forskarstuderande samt viss annan forskarutbildning äger rum. Doktoranderna är antagna vid ett universitet eller en teknisk högskola. Karlstad-modellen har redan på ett positivt sätt påverkat grundutbildningens kvalitet. Högskolan har tidigt förmått rikta in utbildningen på nya områden, där det råder brist på personal eller där särskilda förutsättningar finns, t. ex. kemiekonomlinjen, skogsindustrilinjen samt turismutbildning. Högskolan har ett mycket väl utvecklat samarbete med länets näringsliv, privata och offentliga organisationer. Utan de regionala intressenternas engagemang hade t. ex. aldrig Karlstad-modellen kunnat förverkligas. Fristående kurser finns inom ett stort antal ämnesområden. Ett avsevärt antal kurser är distanskurser eller distanserade till olika orter i , särskilt bergslagskommunerna samt till och . Högskolan deltar i samverkansprojektet . Vidare sker samarbete med olika teknikcentra i , t. ex. Rikssågverksskolan i , Tooling Center, i samt Hjärnbruket som är lokaliserat till högskoleområdet. Dessutom sker ett viktigt samarbete med Hälsohögskolan, samt Älvkullegymnasiet i . 11 1988/89. Nr Ub 656 - 662 av linjestudenterna kommer från andra delar av landet, medan de studerande på fristående kurser till övervägande del är från . rekryterar av de värmlänningar som går över till studier på utbildningslinjer inom högskolesystemet. Det är glädjande att verksamheten expanderat kraftigt vid högskolan i , men den från början goda lokalsituationen har efter hand försämrats och bristen på lokaler för verksamheten är nu mycket stor. Högskolestyrelsen bedömer situationen som krisartad. Det gäller framför allt laboratorier för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, arbetsrum för anställda, lärosalar och grupparbetsrum. Planeringen av en tillbyggnad av har skett . överlämnade ett byggnadsprogram till regeringen och föreslog genomförandet av ett projekt, som beräknats till 39 milj. kr. Om högskoleverksamheten i ska kunna utvecklas på ett positivt sätt och den nuvarande utbildningen ska kunna bedrivas i rimliga former är det alldeles nödvändigt att tillbyggnaden får genomföras. Behovet av teknisk arbetskraft är utomordentligt stor inom den värmländska industrin. Högskolan har inte minst därför prioriterat utbyggnaden av den tekniska högskoleutbildningen . Utvecklingen har varit positiv och det finns nu en bas för teknisk högskoleutbildning vid högskolan. En ytterligare utbyggnad av den tekniska utbildningen är en av de angelägnaste åtgärderna för att tillgodose behovet av arbetskraft och främja näringslivet i . Följande utbyggnadsprogram är angeläget: Civilingenjörslinjer bör inrättas i . Högskolans nuvarande linjer inom teknikområdet är i ett flertal fall 3- eller 4-åriga och kan lätt byggas ut till civilingenjörslinjer. En snabb utbyggnad bör ske av ingenjörslinjer bl. a. inom ramen för försöksverksamheten med samordnad ingenjörsutbildning på mellannivå och som bygger på treårig linje i gymnasieskolan. Nya utbildningslinjer inom det materialtekniska området och inom området trädesign är angelägna för en god regional utveckling av industrin. Ytterligare medel bör tillföras projektet . Härigenom kan mera teknisk högskoleutbildning förläggas till de värmländska bergslagskommunerna. Decentraliserad utbildning av förskollärare Behovet av förskollärare är mycket stort i olika delar av . Det är därför angeläget att öka tillgången på utbildad personal. genom att ta tillvara det intresse som finns för decentraliserad utbildning i flera kommuner i . Genom 50-poängsutbildningsom decentraliseras från högskolan i kan tillgången på förskollärare snabbt ökas. För att möjliggöra denna decentraliserade utbildning är det nödvändigt antingen att öka högskolans planeringsram eller anvisa en särskild ram för 50-poängsutbildning för UHÄ:s fördelning. I en motion till föregående påtalade vi den stora betydelse som högskoleutbildning och forskning har för ett läns utveckling. De senaste årens debatt tyder enstämmigt på att universitetsorterna är utvecklingsorterna i landet. har varit av stor regionalpolitisk betydelse för vårt län. Högskolans utveckling har varit så positiv och utbildningen har fått en sådan bredd att det ter sig naturligt att bygga vidare på den miljö, kompetens och kultur som utvecklats vid högskolan. Styrelsen for högskolan i har antagit ett program för högskolans utveckling . Detta har skett efter en omfattande remissomgång såväl internt inom högskolan som externt. Programmet har titeln och innebär att högskolan utvecklas till att bli ett universitet. Den fortsatta utvecklingen föreslås bygga på den grund som finns vid högskolan inom grundutbildning samt forskning och forskarutbildning. Viss utbyggnad behöver dock ske utöver befintliga och konkreta planer. Den fortsatta utbyggnaden bör basera sig på Karlstadmodellen för forskning. Inom denna garanteras kvaliteten genom de vetenskapliga ledare som engageras och som har anknytning till eller motsvarande. Det kan också svara för den forskarutbildning som bedrivs i liksom uppbyggnaden av forskningsorganisation. Vad som ovan anförts om högskolans i utveckling bör beaktas i förberedelsearbetet infor forskningspolitiska proposition. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en snabb tillbyggnad av i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av den tekniska utbildningen vid högskolan i , 3. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en decentraliserad utbildning av förskollärare, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om högskolans utveckling till ett universitet i bör beaktas års forskningspolitiska proposition. () ()