mot · GC02A808 · 1989-01-25 00:00:00 — Att någon med våld eller hot om våld försöker genomdriva sina åsikter eller önskningar är aldrig acceptabelt i en rättsstat. Oro för våld och faktiskt våld 1984-1965. (%) i olika åldersgrupper 16-24 Ir 25-64 Ar 65-74 Ar Oro för våld: Har under det senaste Aret hänt att man avstått från att gå ut av oro for att bli överfallen. rånad eller ofredad på annat sätt Faktiskt våld: Har blivit utsatt för våld eller hotelser det senas Den s.k. liberalisering av straffsatserna som socialdemokraterna genomfört har inneburit att våldsmän efter ett gripande åter kan vara på fri fot och begå nya brott. Eftersom kvinnor i allmänhet har mindre förmåga att fysiskt försvara sig mot övergrepp innebär det att många kvinnor är rädda för att gå ut särskilt under de mörka delarna av dygnet. Gatufrid måste skapas. Våldsbrott mot kvinnor är ofta förknippade med våldtäkt eller andra sexuella övergrepp. Ännu drar sig många kvinnor för att göra polisanmälan. De är rädda för att utredningsprocessen och domstolsförfarandet skall vara förnedrande och att staten inte erbjuder skydd för repressalier från den som begått övergreppen. Domstolarna måste också se mycket allvarligt på hot om hämnd mot offer eller vittnen. Det finns en grupp kvinnor som går i skräck i sina egna hem. De misshandlas av sina män eller sambor. Kvinnomisshandel kan aldrig ursäktas eller slätas över. Det är ett allvarligt brott. På många håll i landet finns det kvinnojourer som ger stöd till misshandlade kvinnor. Dessa föreningar gör en mycket värdefull insats. Misshandelsfallen kan inte enbart angripas med lagstiftning. Det krävs också stöd till misshandlade att skapa sig en egen framtid. Vi har i vår motion om hjälp till brottsoffer föreslagit stöd till kvinnojourernas verksamhet. Många frånskilda eller ensamstående kvinnor går i ständig skräck för att deras våldsbenägna f.d. partner skall finna dem och misshandla dem. Detta är ett orimligt förhållande. I en del fall kan kvinnor få möjlighet att med hjälp av myndigheterna byta identitet. Det är i sig en möjlig sista utväg 18 men innebär egentligen en kapitulation för våldet. Ingen borde behöva leva i Mot. hemlighet i sitt eget land för att undgå våldsövergrepp. Det finns nu en lag A808 som gör det möjligt för en domstol att utfärda förbud för en man att söka upp en tidigare partner eller kvinna som han trakasserar. Tyvärr har det visat sig att denna inte tycks ha tillräckligt avskräckande effekt. Vi föreslår i annan motion att lagen skärps. Genom att straffet höjs kan en person som överträder besöksförbudet anhållas och häktas. Det skulle innebära en stor lättnad för många förföljda kvinnor. Polisanmälda misshandel sbrott 1984 after offrets kön, plats samt relation mellan offer och gärningsman av polisanmälda misshandelsbrott mot kvinnor sker inomhus av bekant man. av misshandelsbrott mot män händer utomhus och förövas av någon okänd. Källa: Rättsstatistisk årsbok. 9 Jämställdhet inom politik och organisationer För att åstadkomma en jämnare fördelning mellan män och kvinnor krävs ett målmedvetet arbete inom de olika organisationerna. Det är inte bara männen som måste ändra sina attityder. Kvinnorna själva måste engagera sig och satsa tid och kraft för att nå de positioner de eftersträvar. Allt fler kvinnor är nu ledamöter av politiska församlingar. Likväl är dock den kvinnliga representationen i de högre politiska organen betydligt sämre. Det gäller t.ex. kommunstyrelser. Kvinnorna återfinns huvudsakligen i politiska organ som hanterar vård- och omsorgsfrågor. Många anser att kvotering av kvinnor på manligt dominerade områden är en framkomlig väg för jämställdhetsarbetet. Vi tror inte på kvotering som metod att uppnå jämställdhet. Den bygger på bristande tilltro till kvinnors Mot. förmåga och övertro på regleringars möjligheter. För att bevara jämställdhe- A808 ten måste kvinnornas ställning grundas på egen kraft och duglighet. är det möjligt att i valet mellan en välmeriterad kvinna och en välmeriterad man prioritera kvinnan i syfte att nå en bättre balans mellan kvinnor och 10 Jämställdhetsarbete på central nivå Det jämställdhetsarbete som bedrivs på central nivå bör ha som målsättning att i första hand undanröja hinder och förändra attityder. Det går inte att åstadkomma jämställdhet enbart genom lagar och förordningar. Det är väsentligt att staten som arbetsgivare föregår med gott exempel. Det är därför tillfredsställande med den redogörelse som finns om jämställdhet i statsförvaltningen. Staten framstår emellertid inte alltid som jämställdhetens främste företrädare. Som exempel kan nämnas att den statliga lönepolitiken missgynnar kvinnor. Den statliga sektorns lönesättning har medverkat till att framför allt de högutbildade männen söker sig till den privata sektorn på grund av högre löner. Det blir i allt högre utsträckning kvinnorna som stannar kvar i offentlig anställning. har med små medel utfört ett bra och engagerat arbete och har utvecklats till en pådrivande kraft i olika jämställdhetsfrågor. Den viktigaste effekten av är att påverka attityder bland individer, företag och myndigheter. Under de år verkat har flera problem uppmärksammats som sällan tidigare påtalats, som t.ex. diskriminerande behandling vid tjänstetillsättningar och trakasserier på arbetsplatsen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om förutsättningarna för jämställdhetsarbetet, [att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att förändra lagstiftningen beträffande äktenskap mellan kvinnliga svenska medborgare och utländska medborgare i enlighet med vad som i motionen anförs,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om jämställdhetsarbetet i skolan,2] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om betydelsen för jämställdheten av förändringar inom den offentliga sektorn. (m) () 11988/89:L415 21988/89:Ub302