mot · GC02Sf315 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf315 av m.fl. (c) verksamhet Socialförsäkringssystemet har genomgått stora förändringar som medfört betydande påfrestningar för försäkringskassorna. Timsjukpenningreformen, nya regler för föräldraförsäkringen, efterlevandereformen och borttagande av friåret i sjukvården för pensionärer har medfört ett utökat behov av vidareutbildning av personalen. Detta har skett under en alltmera påtaglig press för personalen som redan dignat under en ständigt ökande arbetsbelastning. Genom den enorma ökningen av antalet arbetsskadefall har personal inte klarat av att hålla balanserna nere. Detta har ytterligare försvårat och försämrat personalens arbetssituation. har, på grund av de besparingstvång som lades på verksamheten, dessutom reduceringar av personal skett. Kostnaderna för sjukförsäkringen ökade kraftigt bland annat som följd av ändrade ersättningsregler för korta sjukfall. betaldes ut ersättning motsvarande per försäkrad. Det innebär en ökning med när antalet sjukdagar låg på en låg nivå. Varje ökning av sjuktalet med ökar sjukpenningkostnaderna med . Genom att nedbringa dessa kostnader finns ett ökat utrymme för åtgärder som gagnar sjukförsäkringssystemet. Kostnaderna för sjukförsäkringen beräknas för uppgå till 50 983 milj. kr. Av detta utgör 32 787 milj. kr sjukpenningsersättning. Sjukförsäkringen finansieras till av statsbidrag och till av socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften till sjukförsäkringen utgör av lönesumman för arbetsgivare och 9,för egenföretagare. Andelen långa sjukfall står för av sjukdagarna, de korta sjukfallen svarar för . En ökad satsning på rehabilitering i vården innebär klara vinster i sjukförsäkringen. Kostnaderna för arbetsskadorna har ökat på ett mycket oroande sätt. var antalet ärenden som skulle prövas hos försäkringskassorna drygt 54 000. 1988 beräknas motsvarande antal ärenden vara drygt det dubbla. Försäkringens kostnader har ökat från 1 600 milj. kr till beräknade 7 000 milj. kr. Inte minst har kostnaden för livräntor ökat. tillkommer ca 1 000 nya livräntetagare . Detta innebär att arbetsskadefondens resurser är tömda och var underskottet 7 487 milj. kr. Mångå av de förut naturliga arbetsmomenten för personalen vid försäkringskassorna får inte utrymme på grund av den ökade arbetsbelastningen. Således förekommer inte med några få undantag kontroller i den sjukes hem. Det finns kassor som inte följer upp de korta, upprepade sjukskrivningarna, med att begära läkarintyg, det finns allt för många kassor som inte klarar av att i rimlig tid betala ut de ersättningar som allmänheten är berättigad till. Servicen har sålunda avsevärt försämrats. Rehabiliterande insatser blir även lidande när personalsituationen är som den är . Timsjukpenningreformen har även medfört att man inte klarar av att beräkna den ersättning som skall utgå på ett korrekt sätt. Vid vissa kassor har man vid kontroller kunnat visa att tre av fyra beräkningar var felaktiga. Detta medför ökade kostnader. Det finns alltså många åtgärder som behöver vidtas för att förbättra situationen vid försäkringskassorna. Den utökning av personalen som äskades inför årets budget har inte tillfredsställts. Det innebär att även under kommande budgetår kommer situationen i stort sett bli densamma, med ökade väntetider och ökad belastning på personalen. anser det vara rimligt att varje kassa får frihet att anställa den personal som krävs för att utföra de arbetsuppgifter staten har ålagt dem att utföra. Kostnaderna för detta får belasta det statsbidrag som utgår för att täcka kostnaderna för sjukpenning men kommer i realiteten ej att belasta detta konto. Det är möjligt att göra besparingar i försäkringssystemet med att utföra de arbetsuppgifter som lagen ålägger försäkringen när det gäller kontroll och tidiga insatser för att förhindra långvariga sjukskrivningar, men även kontrollera och stödja den ofta korttidssjukskrivne. Genom att aktivera de rehabiliterande insatserna bör antalet sjukdagar kunna minskas. Om man exempelvis minskar med sparas 2 000 milj. kr. av detta utgör statsbidrag och dessa pengar räcker till att fylla det personalbehov som föreligger. Denna personal behöver under ett stort antal år framöver, med tanke på de stora reformer som beslutats av . säger därför ja till det av begärda anslaget till nyanställning av personal inom . Ökade resurser vid kassorna minskar kostnaden för försäkringar och förbättrar servicen till allmänheten. 1988/89 Sf315 vill ytterligare slå vakt om lokalkontoren. Inte bara de s.k. glesbygdskontoren bör finnas kvar, det finns även anledning att behålla andra lokalkontor för att ge närhet till den service befolkningen skall ha. Det har visat sig synnerligen värdefullt att ex.vis kunna handlägga arbetsskadeärenden i den arbetsskadades hemort. Den lokala kännedomen ger många fördelar. Genom att reducera handläggningstiden för arbetsskadeärenden vinner den skadade många fördelar. Besked är viktigt för att fatta beslut om fortsatt arbete och av väntan är till skada. Genom en aktiv samverkan mellan sjukvård, arbetsförmedling, socialtjänst och försäkringskassa kan man skynda på rehabiliteringsärenden. Detta är betydligt enklare att genomföra vid de mindre kassorna där det finns god personkännedom och lättare att nå beslutsfattare. Detta är till stor fördel för alla parter. säger därför nej till ytterligare indragningar av lokalkontor. För att rätt kunna bedriva en bra verksamhet krävs att förfogar över ett bra ADB-system. Vi anser att med det snaraste bör genomföras för att underlätta det dagliga arbetet ute på kassorna. anser det värdefullt att lokalkontorens uppgifter, lagrade i datorerna, ej kan delges andra kontor. Det är viktigt att behålla småskaligheten i dataverksamheten. Den enskilde måste ovillkorligen behålla sitt integritets- och sekretesskydd även när personuppgifter införes i ett datasystem. Arbetsskadorna har visat sig öka i ett antal som inte var förutsebart. fick sitt motionskrav angående en analys av orsakerna tillgodosett av fjolårets riksdag. Tyvärr har regeringen inte ännu, trots löften om detta, presenterat någon form av analys. har i socialförsäkringsutskottet begärt en hearing rörande arbetsskadorna med hänsyn till försäkringen. Den kommer att hållas . Arbetsmiljön ger betydligt flera typer av skador än de som tidigare drabbade arbetstagare, även om många farliga moment eliminerats. Vissa typer av skador står mera än andra för det stora antalet arbetsskadeärenden. Dit hör belastnings- och förslitningsskador. Inom vård- och omsorgsarbete förtidspensioneras många, likaså inom slakterinäringen. Men även i många till synes lätta arbetsuppgifter med ringa påfrestning påvisas stora skadefrekvenser. Ensidiga belastningar ger förvånansvärt ofta snabbt förslitningsskador. Olika arrangemang måste då tillskapas för att arbetet skall kunna bedrivas fortsättningsvis. Det viktigaste är att förebygga arbetsskador. Genom aktiva åtgärder ute på arbetsplatsen och genom att individen också tar ett ansvar för sin övriga livsföring kommer en del av skadorna att kunna minimeras. Arbetsskadeförsäkringens utformning har även medfört att antalet ska- Mot. dor som hänförs till arbetslivet har ökat. vill dock inte SO 15 innan analysen av arbetsskadorna presenterats föreslå åtgärder för att komma tillrätta med problemen. Klart är dock att de kraftigt ökade kostnaderna som arbetsskadorna och de ökade sjuktalen medför, innebär att åtgärder måste vidtas för att hejda ökningarna. kräver att regeringen presenterar sin analys rörande orsakerna till det ökande antalet arbetsskador, samt presenterar förslag för att komma tillrätta med det ökade antalet arbetsskador. För att hejda kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen föreslår som en första åtgärd att införa arbetsgivarinträde . Detta medför minskade kostnader för arbetsgivaren, genom att arbetsgivaravgiften då kan sänkas. Det medför även att arbetsgivaren mera direkt ser vilka kostnader sjukskrivningarna innebär för företaget. Detta medför ökat ansvar för arbetsmiljön, vilket minskar risken för sjukskrivning. anser även att de ökade kostnader det innebär för att tillgodose personalbehov skall täckas genom de minskade utgifter som en minskning av sjuktalet innebär. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäkringskassornas rätt att fritt disponera över sina resurser och möjligheter att anställa personal i , 2. att hos regeringen begär förslag rörande arbetsgivarinträde i sjukförsäkringen , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nedläggningar av lokalkontor, 4. att hos regeringen begär en analys av orsakerna till de ökade arbetsskadorna samt förslag att komma tillrätta med de ökade kostnaderna.