ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo739 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo739 av m.fl. (s) Obligatorisk installation av s.k. tankmuffar Betydande mängder cancerframkallande bensen, ozonbildande alkener och andra hälso- och miljöfarliga ämnen sprids i luften omkring bensinstationerna vid varje tankningstillfälle. I första hand exponeras den som tankar för bensinångorna men också människor som arbetar, bor eller stadigvarande vistas i närheten av bensinstationerna drabbas. Därtill kommer att alkenerna påverkar ozonbildningen i de lägre luftlagren vilket i sin tur hotar skogen. Genom installation av s.k. tankmuffar kan man återvinna utsläppen och på så sätt spara såväl resurser som hälsa och miljö. Metoden är väl beprövad bl.a. i , och mycket effektiv. Kostnaden för installation av en tankmuff är ca . har utarbetat allmänna råd angående tankmuffar och dessa är f.n. ute på remiss. Dessa råd är just råd och alltså inte tvingande. De gäller i första hand nya bensinstationer. Av redan etablerade stationer berörs endast större med mer än 2-3 pumpar och i tätorter som har mer än 10 000 invånare. Att endast rekommendera tankmuffar i större kommuner tyder på att bara har tagit fasta på bensinångornas hälsofarliga inverkan på människorna och helt bortsett från de skogsförstörande effekterna som uppstår genom ökad ozonbildning. Miljöproblem kan ofta vara svårlösta. är orsaken till miljöproblemen okända, ibland finns inte någon känd metod för att åtgärda dem. I dessa fall får man ha förståelse för att det kan ta tid. När det gäller luftföroreningarna omkring bensinstationerna är det däremot så att hälso- och miljöproblemen är väl kända, tekniken för rening är också känd och beprövad och kostnaden ska ses mot oljebolagens vinster. Det finns enligt vår mening inte någon anledning att tveka med att utfärda tvingande bestämmelser för alla bensinstationer att installera tankmuffar. Vi finner utfärdandet av allmänna råd otillräckligt och anser att tankmuffar ska utgöra obligatorisk utrustning på alla bensinpumpar. Detta bör vara genomfört . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att tankmuffar skall utgöra obligatorisk utrustning på alla bensinpumpar . 1 1988/89.3 sami. () () 1988/89 Jo739
mot · GC02Jo740 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo740 av och (båda c) Stöd till åtgärder mot försurat vatten i enskilda brunnar fram t.o.m. /88 kunde stöd erhållas till åtgärder mot surt vatten i egen brunn/vattentäkt. De anslagna medlen var dock klart otillräckliga och för /89 försvann de helt. Detta var mycket olyckligt, inte minst med tanke på resultaten av de inventeringar och analyser som gjorts av försurningens inverkan på grundvattnet. Resultaten visar nämligen att i landet som helhet upp emot 100 000 privata brunnar är så försurade att de potentiellt är hälsovådliga. I tar mellan 20 000 och 25 000 hushåll sitt dricksvatten ur egna brunnar. I mellan 5 000 och 6 000 av dessa är dricksvattnet så surt att motåtgärder är absolut nödvändiga. Försurat grundvatten innehåller ofta onormalt höga halter av framför allt kadmium och aluminium. Kadmium åren mycket giftig tungmetall, som bl.a. kan orsaka skador på vitala inre organ. Även om alarmerande höga halter i grundvatten inte har påträffats i är varje tillskott oroande. Likaså misstänks i vissa undersökningar aluminium ge skador på vitala kroppsfunktioner. Surt grundvatten löser också ut metaller från vattenledningssystem och orsakar vattenskador för miljonbelopp. Koppar kan dessutom enligt vissa undersökningar ge kroniska diaréer hos spädbarn. Det enda realistiska altenativet att komma till rätta med problemen är att den enskilde brunnsägaren installerar ett avsyrningsfilter. Eftersom skadornas orsaker alltid ligger utanför den enskilde brunnsägarens kontroll är det enligt vår mening nödvändigt att återinföra statsbidraget. På har man enligt uppgift beräknat det årliga behovet av detta till under ett ganska stort antal år. Vi ser det därför som mycket anmärkningsvärt att i sin anslagsframställan nu endast anger medelsbehov för teknisk utveckling, produktkontroll, information m.m. rörande åtgärder mot försurade brunnar. I budgetpropositionen konstaterar föredraganden att försöksverksamheten avseende mark och grundvatten, liksom annan forskning om luftföroreningarnas effekt har stor betydelse för att insatserna mot försurningen skall få största möjliga effekt. Det är angeläget med fortsatta åtgärder mot surt grundvatten. Det gäller bl.a. utökad information om möjliga åtgärder och fördjupad kunskap om eventuella hälsorisker. Hur det blir med statsbidrag till åtgärder mot försurat vatten i enskilda brunnar är alltså ganska ovisst. Enligt vår mening bör stöd utgå i den storleksordning som angett vara det årliga behovet. Medlen kan tas ur anslaget till åtgärder mot luftföroreningar och försurning i miljö- och huvudtitel B 5. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt stöd till åtgärder mot försurat vatten i enskild brunn/vattentäkt. () () 1988/89 Jo740
mot · GC02Jo741 · 1989-01-19 00:00:00 — av och () Förbud mot kemikaliebesprutning nära vattendrag Genom den stora urlakningen av speciellt kväve till , och håller livet i havet på att dö på grund av den syrebrist som uppkommer när vattenväxter övergöds och förmultnar. kan man också i observera ökande mängder av bekämpningsmedelsrester i åar och vattendrag, vilka kan förgifta dricksvattnet för såväl djur som människor. Dessa allvarliga miljöstörningar har sin grund främst i den ökande kemikalieanvändningen i jordbruket. Utöver en successiv minskning av användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel bör enligt vår uppfattning också vidtagas åtgärder för en snabbt verkande minskning av urlakningen. Detta kan ske genom att inte intensivt bespruta arealer längs vattendrag utan använda dem till betesmarker eller till sådana våtmarksområden som vidmakthåller förekomsten av smådjur och mikroorganismer. Inom vissa områden kan det finnas skäl att med hänsyn till behovet av friluftsliv och rekreation anlägga naturvårdsområden, som är tillgängliga för allmänheten. När det gäller trädgårdsnäringen har man av hänsyn till livsmedelskvalitén förbjudit försäljning av sallad och andra bladväxter som odlats nära hårt trafikerade vägar. På liknande sätt borde av miljöskäl besprutning med handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel förbjudas inom exempelvis från vattendrag som utmynnar i större sjöar. Huruvida områden i anslutning till vattendrag bör omändras till våtmarker eller strövområden av naturvårdsskäl bör bedömas i vanlig ordning i varje län. Det vore lämpligt om detta i ökande utsträckning kunde ingå i naturvårdsplaneringen i länen. När det gäller besprutningsförbud längs vattendrag borde detta kunna beslutas av länsstyrelserna efter hörande av lantbruksnämnderna mot bakgrund av riktlinjer från . Det är naturligtvis också angeläget att vatten från utdikningsanläggningar inte innehåller för stora resthalter av kväve eller bekämpningsmedel. I enlighet med miljöskyddslagen borde det vara den enkilde jordbrukarens ansvar att kontrollera att hans dräneringsavlopp inte orsakar miljöstörningar. Mot bakgrund av den allvarliga situationen kring vatten- och havsmiljön i och dess kustområden är det angeläget att de ovan nämnda åtgärderna snabbt vidtages. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs Jo741 att hos regeringen begär förslag om snabba åtgärder för att minska besprutningen med kemikalier nära vattendrag. () ()
mot · GC02Jo745 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo745 Stödformer som främjar kulturlandskapet Mängden av olika stödformer som påverkar kulturlandskapet förorsakar merarbete och extra kostnader vid myndigheternas handläggning av bidragsärendena, som den enskilde inte har en möjlighet att kunna överblicka eller sätta sig in i den snåriga bidragsdjungeln. I finns följande flora av bidrag. 1. a) - statligt stöd till naturvårdsåtgärder i kulturlandskapet. utgörs av en mindre del av den s.k. gödselskatten, dvs avgifterna på konstgödning och bekämpningsmedel. Medlen skall användas för att stödja och bevara naturlig ängs- och hagmark. Stödformen kom budgetåret 86/87 och hanteras centralt av . Respektive län ansöker om medel. b)Från och med budgetåret 88/89 har även lantbruksstyrelsen som skall användas på likartat sätt som . ansöker om och ansvarar för medlen. Från och med budgetåret 88/89 har även medel för kulturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Exempelvis så kan medel efter ansökan utgå för upprustning av fäbodar. Respektive länsantikvarie söker medel. har det mycket omdiskuterade 5:3bidraget. Delar av detta bidrag kan användas som stöd för åtgärder i kulturlandskapet. ansvarar för medlen. Lantbruksnämnderna är ansvariga för fördelningen av Omställning 90-medlen. Dessa medel kommer från spannmålsregleringskassan och kan användas för att stödja odling av ej prisreglerade grödor. Dit räknas exempelvis gran. Statliga beredskapsmedel kommer ej längre natur- och kulturminnesvården i till godo. Dessa medel används för övrigt i landet ofta till arbeten av typen röjningar, gallringar och stängsling i syfte att värna landskapsbilden och kulturlandskapet. För läns del utförs många sådana jobb via kommunala beredskapslag. i samråd med övriga intressenter, ibland inte. Från och med budgetåret 88/89 har , och kommuner s.k. IKS - intensifierat kommunalt sysselsättningsstöd. Dessa medel är möjliga att använda, och skall i något fall användas för landskapsvård. Jordbrukspolitiken i sig är naturligtvis den faktor som mest påverkar kulturlandskapet. I den finns regleringar och stöd som mycket påtagligt kan påverka kulturlandskapet. Exempelvis 2-prissystemet på mjölk, Mot. 1988/89 kött och mjölkpension etc. Jo745 Bristen på samordning av denna flora av bidrag är frapperande. Nuvarande situation är arbetskrävande och tidsödande för olika myndigheter och förvirrande för jordbrukare och allmänhet. En översyn och samordning av alla dessa stödformer måste göras. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en översyn och samordning av stödformerna som påverkar kulturlandskapet. gotab 16812, 1989
mot · GC02Jo746 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Jo746 av m.fl. (s) Bevara Kindlaområdet som naturreservat 1988/89 Jo746 749 I gränslandet mellan bergslagskommunerna ligger ett höglänt och i stort sett väglöst storskogsområde som kan betraktas som vildmark. Området som totalt omfattar 1 400 ha är beläget vid klimatgränsen limes norlandicus. Topografin är mycket varierande och terrängen starkt kuperad med lavbeklädda toppar och hällmarkstallskog, genomskuren av sprickdalar där skarpa branter omväxlar med mjuka sluttningar, genomskurna av surdrog och bäckraviner. Här växer den ståtliga bergslagsgranen i mossbelupna lider. Här ligger nivå den stora biandmyren Kindlamossen. Terrängen är karaktäristisk för Bergslagen. Starkt kuperad, dramatisk vildmark med isolerat höjdläge. Kindlaområdet besitter dessutom ett stort värde såsom det största sammanhängande orörda området av bevarad gammal skog i Bergslagen. I området finns också ett flertal sällsynta och hotade skogsarter, mossor, lavar och kärlväxter. Alla mer eller mindre bundna till gammelskogen med dess speciella klimat, ljus- och fuktighetsförhållanden. Avverkningsplaner finns för området. Markägarna har uttalat sig välvilligt för, att utan ersättning bibehålla ca 100 150 ha i nuvarande form. Om avverkningsplanerna nu skulle bli verklighet, skulle detta innebära, förutom att den största delen kalavverkas, att en skogsväg byggs genom de centrala delarna av området. Detta sammantaget innebär att de stora naturvärdena går till spillo för överskådlig framtid. Alla som på något sätt har varit berörda av planerna på och arbetet kring Kindlahöjdens bevarande är överens om att området har stora naturvärden och bör bevaras intakt för framtiden. Kindlaområdet är ett stycke historisk bergslagsnatur. Att bevara området är också att för framtiden bevara den typiska bergslagsnaturen, som i historisk tid i vårt land var skogsbrukets vagga. Att bevara Kindlaområdet i nuvarande form skulle även stärka Bergslagens strävan som attraktivt turist- och rekreationsområde. Genom att göra Kindlaområdet till naturreservat skulle man dessutom bevara området för forskning , bevara orörda och omistliga ekosystem och bevara ett kulturhistoriskt arv, typiskt för bergslagen. fick 1988 i uppdrag av regeringen att utarbeta en plan för upprättande av nationalparker och naturskyddsområden. Enligt uppgift ingår inte Kindlaområdet i plan. Av budgetpropositionen 1989/90 bil 16 framgår emellertid att anslaget 1 1988/89. till mark för naturvård utökats med 60 milj. kr. Med den höjning av Mot. 1988/89 anslaget som skett anser vi att åter prövar Kindlaom- Jo746 rådet som ett naturskyddsområde för framtiden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bevara Kindlaområdet i Bergslagen såsom naturreservat. () ()
mot · GC02Jo747 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: Jo747 Ett organ för övervakning av miljöproblemen i Miljöproblemen i växte till anade proportioner. Det står ställt utom varje tvivel att långtgående samhällsinsatser blir nödvändiga för att medverka till en snabb och varaktig förbättring av miljösituation. Miljön i påverkas av förhållandena i och . Insatser för att förbättra Kattegattmiljön utan att dessa samordnas mellan de båda nationerna kan vara verkningslösa. Med hänsyn härtill är det angeläget att regeringarna i och beslutar inrätta ett gemensamt permanent miljöorgan för samordning av miljöinsatser, för utbyte av information och för gemensam övervakning rörande miljön i . Med hänvisning till vad som anförts yrkas att begär att regeringen vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att åstdkomma ett permanent miljöorgan för . fl 1988/89. Nr Jo746 - 749
mot · GC02Jo749 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Jo749 av och (båda fp) Miljöföroreningarna från har vi blivit alltmer uppmärksammade på den besvärliga miljösituationen på i nordvästra . Den stora mängden utsläpp där har också påverkan på naturen i norra . Delar av dessa föroreningar sprids även till den svenska fjällvärlden. Situationen i Montjegorsk är synnerligen besvärande. Hela skogsområden har slagits ut och på dessa platser finns numera endast enstaka kvarvarande träd som är sjuka och döende. En av miljöbovarna är fabriken som vräker ut stora mängder svaveldioxid, fluorväte och klor. Tillsammans med gaserna hamnar också olika metallföreningar i atmosfären. Men Severonikel är tyvärr inte det enda företaget i som smutsar ned. Där finns ytterligare ett 30-tal enheter som hjälper till med miljöförstöringen. Det allra största problemet på är förmodligen ändå svavelutsläppen från nickelframställningen i Nickel. En plats som är belägen nära norska gränsen på ryska sidan. De släpper ut svaveldioxid vilket kan jämföras med och . 1 och kommer utsläppen huvudsakligen från kol och olja från ett stort antal små källor. Eftersom den mycket stora mängden utsläpp svaveldioxid på den ryska sidan kommer från en och samma plats borde det vara förhållandevis lätt att åtgärda detta tekniskt. De delar av som främst påverkas av utsläppen i Nickel är och området norr om linjen upp till Treriksröset. Detta är ett kargt område och utsläppen kan medföra att trädgränsen förflyttas nedåt. En sådan effekt torde vara värre än avverkningen av fjällnära skogar. Det är därför ytterst angeläget att upptar förhandlingar med för att få till stånd en minskning av de föroreningar som släpps ut från bl. Nickel och då i första hand en minskning av svaveldioxidutsläppen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i att upptar förhandling ar med för att få till stånd en minskning av utsläppen från framfor allt Nickel. () () 1988/89 Jo749
mot · GC02Jo751 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo751 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T215 hemställs att beslutar begära att regeringen verkar för internationella överenskommelser som underlättar utvecklingen av nya fordonsmotorer i enlighet med vad som anges i motionen. 1 1988/89.
mot · GC02Jo752 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo752 av m. fl. (m) Strandskyddsreglerna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo405 hemställs att beslutar ändra strandskyddsreglerna i enlighet med vad som i motionen föreslagits.
mot · GC02Jo754 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo754 Ändrade bestämmelser för jakt vid svensk-norska gränsen Det återstår mycket av arbete för att få en harmonisering av lagar och regler på områden där det är särskilt angeläget att avskaffa onödiga hinder för nordiska medborgare, särskilt för dem som bor nära gränsen. och har t.ex. inte identiska regler för jakt och viltvård och för dem som har sina jaktmarker i närheten av gränsen innebär detta olägenheter. Så har och skilda jakttider för samma djurart. Den situation som uppstår när ett villebråd, som har skadeskjutits och bör avlivas, tar sig över från det ena landet till det andra, exemplifierar de svårigheter som en icke harmonierad svensk-norsk lagstiftning utsätter gränsborna för. En jägare får inte föra med sig sitt jaktvapen, inte ens för att följa ett skadeskjutet djur och göra slut på dess lidande. Som det nu är får jägaren inte passera gränsen med jaktvapen annat än via en tullstation. Reglerna borde ändras så att djur slipper att dö i onödiga plågor därför att människan ställer upp stelbenta regler. I de fall där ett vilt skadeskjutits och därefter tagit sig över gränsen till det andra landet, borde jägaren få följa det över gränsen och göra slut på djurets lidande. Därefter skulle jägaren vara skyldig att underrätta tullen och jaktledaren. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär en översyn av gällande bestämmelser i syfte att tillåta jägare att följa skadeskjutet vilt över gränsen SverigeNorge.
mot · GC02Jo756 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo756 är en betydande vattentäkt och försöjer ca 200 000 människor runt sjön med dricksvatten och det finns planer pä att öka antalet människor som är beroende av för sitt dagliga vatten. har ett intressant fiske dels kommersiellt och dels ett omfattande fritidsfiske och man kan där fånga mycket fin fisk som , lax och sik. Efter de mätningar som lät genomföra i samband med den resa som Beluga genomförde kunde man konstatera att hade mycket höga dioxinhalter. Mätvärden som senare bekräftades genom de mätningar som tillsyningsmyndigheterna och andra intressenter genomförde. De uppmätta värdena är så höga att rödingen enligt gällande rekommendationer från () borde svartlistas som otjänlig som människoföda. Den stora tänkbara dioxinkällan i är Aspa Bruk vid Olshammar. Där sker en omfattande klorblekning av pappersmassa och stora mängder organiska klorföreningar kommer ut i . vet vi att bara av de klorföreningar som släpps ut är kända till sina egenskaper och att mycket kartläggningsarbete återstår att göra. Med tanke på att har en mycket långsam vattenomsättning är det befogat att vara mycket restriktiv med att ge företag som Aspa Bruk tillstånd att fortsätta att släppa ut klorerade organiska föreningar i sjön. omges av jordbruksbygder med intensiv odling och en omfattande användning av konstgödsel och jordbruksgifter. Detta leder till farhågor att speciellt jordbruksgifter kan läcka ut i den stora vattentäkten. Det har i andra sammanhang visat sig att jordbruksgifter inte bryts ner på det sätt som man har trott utan de vandrar ner genom jordarna och når vattendragen och sjöarna. Allt tillsammanstaget måste innebära att man från myndighetshåll skall föreskriva stor återhållsamhet med verksamheter som släpper ut miljöstörande ämnen som verkar negativt på dricksvattenkvaliteten hos vatten och på fisket. Med stöd av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att det skall göras en plan för att snabbt komma bort från alla de utsläpp som äventyrar som dricksvattentäkt och som uppskattat fiskevat- Mot. 1988/89 ten och att planen måste innehålla restriktioner för utsläpparnas Jo756 verksamheter samt att planen skall börja få verkan senast från beslut och att den skall vara genomförd senast efter ikraftträdande.
mot · GC02Jo757 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo757 Industrins utsläpp av processvatten Lag om återförande av processvatten Industrin står för stora utsläpp till både luft och vatten. har vissa förbättringar inträffat men alltför ofta visar det sig att det går bra att släppa ut mycket som är eller borde vara förbjudet. är det så att det inte är tillsyningsmyndigheterna som upptäcker bristerna. Dessa organ är de som oftast inte syns till, utan upptäckter görs av , Fältbiologer och andra. De kommunala reningsverken får ta hand om industrins vattenutsläpp och det gör att det rötslam som skulle kunna vara en värdefull resurs att återföra till åkermarken blir otjänligt för detta ändamål under förutsättning att man inte vill förorena matjorden. Den genomgående principen måste vara att industrin själv tar hand om sina avlopp och att kommunens reningsverk befrias från industrins. Kompensera förlusterna inget annat Industrin måste åläggas att återföra allt avloppsvatten till det egna vattenintaget för att på så sätt minska behovet av industriellt vatten. När detta sker kommer det att finnas ett internt krav inom industrin att ha en för industrin avpassad vattenkvalitet. Genom cirkulation av processvatten behöver man bara kompensera för förluster i form av dunstning och de delar som går in i produkterna. Industrin skall också åläggas att ta hand om de massor som bildas vid behandlingen av processvattnet på ett sätt som förhindrar läckage och spridning till omgivningen. Dessa krav gäller också för offentliga verksamheter som är i behov av processvatten t.ex. energiverk av olika slag. Med stöd av ovanstående hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna att industrier och offentlig verksamhet som förbrukar processvatten i lag skall åläggas att återföra detta till det egna vattenintaget, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att de reningsmassor som uppkommer vid den interna reningen för att göra cirkulation möjlig skall lagras av industrin så att miljöskadliga äm- Mot. 1988/89 nen inte kan läcka ut till omgivningen, Jo757 3. att som sin mening ger regeringen till känna att det skall utfärdas direktiv för återförande av processvatten som leder till att detta har genomförts i landet , 4. att som sin mening ger regeringen till känna att kommunerna skall bli befriade från tvånget att ta hand om industriers vatten för rening såvida det inte rör sig om vatten från kök och sanitetsanläggningar.