ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ju204 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ju204 av och (båda fp) Nytt polishus i har motioner väckts angående nytt polishus i . Tyvärr har inte byggnation av det nya polishuset kommit igång. Situationen för dem som arbetar inom polisen i förvärras år . Förhållandena för de som på grund av olika omständigheter skall förvaras inom polishusets lokaler, , är långt ifrån tillfredsställande. Uppvaktning hos tidigare justitieminister har gjorts av kommunrepresentanter och polismyndighet. Frågor och interpellationer har ställts i vid olika tillfällen. Det finns ett väl dokumenterat behov av ett nytt polishus i vilket har framförts vid många olika tillfällen. Med den utomordentligt stora arbetsbörda polismyndigheten har för att uppfylla de krav som ställts på den för att till belåtenhet klara av sina åtaganden måste det ställas resurser till dess förfogande. Detta innebär att den också måste ha lokaler som uppfyller de krav som statliga myndigheter har. Polishuset i inspekterades av yrkesinspektionen . fann då stora brister i arbetsmiljön och på arrestlokaler. Polisen har fått arbeta vidare med dispens från myndigheterna. Den ovan beviljade dispensen utgick vid årskiftet 1988/89. Detta innebär att fr.o.m. detta datum har inte detta stora polisdistrikt några egna fylleceller utan tvingas vid omhändertagande att köra fyllerister till eller 2,5 till 3 mils avstånd från . Detta innebär 5 till 6 mils bilkörning med den extra kostnad detta innebär samt förlust då annat arbete skulle kunnat utföras. med denna arbetssituation har flera tragiska händelser inträffat vid omhändertagande av brottslingar och fyllerister. Incidenterna har inträffat vid försök att köra den omhändertagne för vård i hemmiljö istället för att välja den långa körningen till /. Under nyårsfirandet i gjordes 109 ingripanden. Det rörde sig om allt från inbrott och stulna fordon till misshandel, bråk och fylleri. Det var inte enkelt att klara nyårsafton utan fyllecellerna säger polisen i . Polisen tvingades att ersätta fyllecellerna med anhörigas vård. Ett annat mycket besvärande inslag i polisdistrikts arbete är att det inte finns något häkte. Lokaler finns inte heller att tillgå för detta. Man får alltså använda det allmänna häktet i . Detta används också för övriga , vilket inte är tillfredsställande. 1988/89 Ju204 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av att ett nytt polishus i projekteras och byggs. platsbrist är två tungt vägande skäl för ett snabbt beslut om nybygge av polishus i . Planen för ett nytt polishus är redan långt framskriden. Lämplig tomt finns framtagen genom förhandlingar mellan och kommun. Regeringen bör ge ett projekteringsuppdrag omgående för uppförande av nytt polishus i .
mot · GC02Ju205 · 1989-01-12 00:00:00 — av () Nytt polishus i Polisens lokalsituation i är mycket bekymmersam. Detta är ingen ny situation utan dessa svåra förhållanden har existerat under ett stort antal år och situationen förvärras som går utan att några åtgärder vidtas. Polisverksamheten är inhyst i flera olika lokaler i kommunen. I vissa speciella fall är tvungen att, av utredningstekniska skäl, utnyttja lokaler hos polisen i och . Detta är naturligtvis starkt hämmande för effektiviteten i arbetet då den naturliga kontakt som annars finns mellan olika enheter saknas pga den lokalmässiga uppdelningen. Utvecklingen har gått så långt att arrestavdelningen stängts av arbetarskyddsstyrelsen. Det innebär att t.ex. omhändertagna fyllerister måste köras till . Allmänt häkte saknas i . Allmänt häkte finns i , från . Det innebär långa resor som tar både stora personella och ekonomiska resurser i anspråk. I samband med det planerade polishusbygget i skall även allmänt häkte inrymmas, vilket ytterligare understryker behovet av att byggnationen kommer till stånd . och kommun är överens om lämplig tomt för nytt polishus. Det finns inte heller några stadsplanemässiga hinder för ett snabbt igångsättande av byggnationen. Diskussioner om ett nytt polishus i har förts och förväntningarna från de anställdas sida är stora på att få rationella och arbetsmiljövänliga lokaler att bedriva verksamheten i. Genom att projektet inte heller finns med i årets budgetproposition har förhoppningarna återigen grusats. Som framgår av det anförda finns många tungt vägande skäl som talar för att byggandet av ett nytt polishus och allmänt häkte i prioriteras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om angelägenheten av att ett nytt polishus och allmänt häkte i projekteras och genomförs möjligt. gotab 16452, 1989
mot · GC02Ju209 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju209 av () polisdistrikt polisdistrikt har ett arbetsområde som består av kommunerna , och Ale. Arbetssituationen i polisdistriktet är av flera skäl mycket bekymmersam och nytillkommande arbetsuppgifter förvärrar denna situation ytterligare. Vid den översyn av arbetssituationen i polisdistrikten som slutfördes konstaterades att antalet polisingripanden och ärenden för handläggning var betydligt högre per polistjänst i än för riket i medeltal. Som ett resultat av denna översyn redovisades att det fanns ett behov av att omfördela 8 tjänster till polisdistriktet. Beslutet blev dock att bara fyra ytterligare tjänster tilldelades. har dock situationen försämrats ytterligare. har såväl antalet ingripanden som ärenden för handläggning fortsatt att öka mycket kraftigt totalt och därmed också antalet åtgärder per polis. Bland de brott som ökar kraftigast kan nämnas narkotikabrott och inbrott. Vid polisstationen i kommun som gränsar till är situationen nu dessutom den att endast tre av tio tjänster är bemannade. Till mycket stor del bedöms detta bero på att Ale ingår i en storstadsregion utan att detta beaktas vid lönesättningen. De lönetillägg för storstadsområden som utbetalas i och utbetalas ej i Ale. Enligt vår mening borde därför området som betraktas som storstadsregion ses över i detta hänseende. Arbetsbelastningen vid polisstationen i ökar mycket kraftigt genom flygtrafikens positiva utveckling. väntas antalet reguljära inrikesavgångar öka från 74 till 89 . Från och med närmaste månadsskifte inrättas dessutom en ny utrikes flyglinje till . Denna nya linje innebär 16 avgångar och ankomster att bevaka. Om inte nya resurser tillföres polisdistriktet innebär de ökade åtagandena för flyget att annan väsentlig verksamhet kommer att drabbas mycket hårt. Civilministern har i budgetpropositionen aviserat att kostnaderna för polisens kontroll vid flygplatserna skall kunna finansieras på annat sätt än via statsbudgeten. Vid ett sådant alternativ skulle kostnaderna belasta flygtrafiken vilket kan vara rimligt. I avvaktan på att ett sådant finansieringssystem eventuellt hinner införas är det ändå rimligt att den akuta situationen vid polisdistrikt kan lösas genom omfördelning av resurser. 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att tillföra polisdistrikt ökade resurser. 1988/89 Ju209
mot · GC02Ju211 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju211 av m.fl. (c) Registerlag för polisen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K408 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om registerlag för polisregistren, 2. att antar följande förslag till ändring i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister. I utdrag till enskild tas samma uppgifter med som skall lämnas till en domstol eller en åklagare enligt 10 §. Motionärernas förslag I utdrag till enskild upptas samtliga uppgifter om den enskilde. () () ()
mot · GC02Ju212 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju212 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So217 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det bör finnas fler patrullerande kvarterspoliser med uppgifter att förebygga narkotikamissbruk. () () () ()
mot · GC02Ju213 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju213 av och (båda s) Polisens trafikövervakning Trafikövervakning kräver stora insatser av polisen. Det är viktigt att övervakning och kraftfulla åtgärder på olika sätt vidtas för att nedbringa antalet dödade och skadade i trafiken. Det finns emellertid också andra områden som det för polisväsendet är viktigt att bevaka och arbeta med. De åtgärder av polisiär art som behövs för tillsynen av vägtrafiken är det svårt för polisen att hinna med i önskvärd omfattning. Viss del av uppgifter i trafikövervakningen kunde polisen avlastas med hjälp och utnyttjande av annan härför kunnig och behörig personal. Vi avser då närmast uppgifter med den kontroll som görs speciellt på fordon vid s.k. flygande besiktning. Personal engagerad i den obligatoriska bilbesiktningen har ju här kunskap och erfarenhet av hög klass. Enligt vad vi erfarit finns möjligheter att engagera sådan personal. skulle därmed kunna utföra fordonskontroll inte bara i provningsanläggningar utan också på vägarna. I övervakningsgrupper för trafiktillsyn skulle bilprovningspersonal kunna ingå. Därmed skulle polisresurser frigöras för andra viktiga uppgifter inom polisens speciella kompetensområde och behörighet vad gäller trafikövervakning. Bilprovningspersonal med sin speciella kompetens och breda erfarenhet inom fordonskontrollen skulle genom sin medverkan vid s.k. flygande besiktning bli en förstärkning av trafikövervakningen. Det vore ett bra sätt att utveckla, effektivisera och förbättra de insatser som görs i syfte att höja trafiksäkerheten och minska olycksfrekvensen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att få till stånd en avlastning av polisens uppgifter i trafikövervakningen genom samarbete mellan polis och bilprovare.
mot · GC02Ju214 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju214 I en övergripande kriminalpolitisk motion till årets förordar vpk bl a ökade insatser mot den ekonomiska brottsligheten och narkotikabrottsligheten. Alltför lite resurser avsätts i kampen mot denna mycket allvarliga brottslighet. anser vi självfallet att brottsbekämpningen aldrig får kränka rättssamhällets principer eller äventyra rättssäkerheten. De bestämmelser som finns ifråga om polisens s k förspaningsregister inger därför oro. Här handlar det inte heller exklusivt om kampen mot den organiserade brottsligheten utan om en betydligt vidare problematik. Sedan vpk nu äntligen fått representation i justitieutskott har vi fått tillfälle att närmare studera den här problematiken. Vi har kommit fram till slutsatsen att det s k förspaningsregistret endera måste avskaffas eller kringgärdas av sådana restriktioner att rättssäkerheten och den personliga integriteten inte äventyras. har av en kritisk opinion karaktäriserats som ett bra att ha-register. Där kan alla möjliga och omöjliga uppgifter om den enskildes personliga förhållanden eller liv slängas in utan att han/hon överhuvudtaget är misstänkt för något brott. Där kan det föras anteckningar om att någon enskild person kan misstänkas leva över sina tillgångar eller förekomma i komprometterande situationer" utan att det finns någon som helst brottsmisstanke. Är flitigt utlandsresande eller onormalt frekventa restaurangbesök eller många Solvalla-besök något som kan vara värt att registrera i förspaningsregistret? kan ju kanske uppgiften vara bra att ha" om den till synes oförvitlige trots allt kanske inte har alldeles rent mjöl i påsen. Restriktionen att uppgiften ifråga skall vara nödvändig för att polisen skall kunna fullgöra sin verksamhet är en kautschukparagraf, som inte kan stilla vår oro. Vi anser det därför angeläget att en snabb översyn kommer till stånd ifråga om polisens förspaningsregister. Utgångspunkten bör därvidlag vara att ett sådant register icke får föras. Om mot förmodan mycket starka skäl kan anföras för den här typen av register måste mycket klarare restriktioner formuleras i lagtext för att trygga den personliga integriteten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen i enlighet med vad i motionen anförs begär en snabb översyn av rätten för polisen att upprätta förspaningsregister. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Ju214
mot · GC02Ju215 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju215 Utrikespolitisk kompetens hos säkerhetspolisen En väl fungerande säkerhetspolis med förmåga att göra realistiska bedömningar har stort behov av utrikespolitisk kompetens och expertis. Det finns all anledning att betvivla att den kompetensen finns inom rikspolisens säkerhetsavdelning (). Man kan misstänka att detta är en av flera orsaker till att så ofta tycks famla i blindo då det gäller de reella hoten mot vårt lands säkerhet. Händelserna kring mordet på är bara ett exempel. Det tycks också finnas en påtaglig diskrepans mellan vårt lands officiella utrikespolitik och säkerhetspolisens verksamhet. har t ex mycket goda kontakter med den palestinska befrielserörelsen, PLO. Dess ordförande har tagits emot som en ärad gäst i vårt land. Dess målsättningar stöds i betydande utsträckning av den . tycks säkerhetstjänsten ha uppfattningen att varje palestinier är en potentiell terrorist. Det finns gott om exempel på hur denna inställning drabbat palestinier som lever i . På samma sätt har många kurder drabbats. Bristen på politisk/utrikespolitisk bedömningsförmåga inom säkerhetstjänsten kan få katastrofala följder. Allmänt erkända befrielserörelser och oskyldiga enskilda drabbas som verkliga terrororganisationer får stort spelrum. Redan mordet på ambassadör i borde i det här avseendet ha tjänat som en väckarklocka. Snabba och resoluta insatser är nu nödvändiga för att tillföra utrikespolitisk kompetens. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av utrikespolitisk kompetens inom . (vpk) (vpk)
mot · GC02Ju217 · 1989-01-20 00:00:00 — av () Rullande poliskontor Det är viktigt att polisens arbetsformer förändras i takt med att samhället förändras och att de knappa resurserna utnyttjas på bästa möjliga sätt. Det är också av vikt att människor bosatta utanför de större tätorterna lätt kan komma i kontakt med polisen för passärenden, vapenfrågor, anmälningar av olika slag, stöldfrågor m.m. I har polisen infört ett rullande poliskontor-en polisbuss som efter bestämd färdväg och på fasta tider besöker olika mindre orter, som har långt till de lokala polisstationerna. län har en likartad struktur som med ett livligare kustland och glesare inland. Många människor i inlandet och på har långt till polisen. Ett rullande poliskontor kan vara ett stöd för en levande landsbygd och för människors trygghet där. Jag föreslår därför att tillsammans med länspolismyndigheten undersöker möjligheterna att inrätta ett rullande poliskontor, en polisbuss i län. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att utreder frågan om ett rullande poliskontor till län.
mot · GC02Ju220 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ju220 Rekrytering av invandrare till polisutbildning, m.m. Inom vissa, förhoppningsvis begränsade, kretsar av polisen florerar invandrarfientliga stämningar, som det är angeläget att komma tillrätta med. Ett större problem är kanske att det inom stora delar av poliskåren finns mycket bristfälliga kunskaper om våra invandrare och deras bakgrund. I sin utbildning får de blivande poliserna lära sig en del om blankettteknik i fråga om asylsökande och invandrare men ingenting om flyktingarnasinvandrarnas kulturella bakgrund. En översyn av polisutbildningen i syfte att förbättra kunskapen om invandrarna är enligt vår mening angelägen. En annan mycket viktig fråga i sammanhanget är rekryteringen till polisyrket. I vårt land lever omkring 1 miljoner människor som är invandrare eller har invandrarbakgrund. Praktiskt taget ingen av dem arbetar inom poliskåren. Detta är ett orimligt förhållande och kan bidra till att skapa onödiga spänningar och konflikter mellan polisen och invandrarna. Åtgärder måste snabbt vidtas för att rekrytera invandrare till polisutbildning. Tvåspråkighet bör betraktas som en särskild merit för de blivande poliserna. En särskild utbildningslinje inom för invandrare kan också övervägas. Med hänvisning tilldet anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om polisutbildningen i fråga om invandrarkunskap, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rekrytering av invandrare till polisutbildningen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Ju221 · 1989-01-18 00:00:00 — av m.fl. (c) Åtgärder mot distribution av barnpornografi I finns förbud mot distribution av barnpornografi men det är ett förbud som uppenbarligen inte efterlevs. Det finns ovedersägliga bevis på att vålds- och barnpornografi distribueras i porrbutikerna. Det är stora pengar att tjäna i den här branschen och det är tydligt att man inte kan räkna med några etiskt grundade hämningar hos de figurer som sköter denna hantering. Dagsböter skrämmer ingen, något som för övrigt utdöms sällan eller aldrig. har antagit en lag mot spridande av barnpornografi. Trots det fortsätter distributionen av barnporr tämligen ogenerat. Lagen förändrar alltså inte verkligheten på det här området. Här om någonsin borde respekten för lagen hävdas, dels därför att åtgärder på det här området har ett stort stöd hos människor i allmänhet, dels därför att lagen är så enkel att tillämpa. En strikt tillämpad lag på det här området försvarar den svaga parten, barnet, och tuktar den starka och hänsynslösa parten samt hävdar människovärdet mot barbariet. Även om antalet av de barn och ungdomar som blir direkt eller indirekt sårade eller lidande är relativt litet så borde det ändå räcka med vetskapen att det är alltför många som utsätts för en attityd från vuxnas sida som river ner, förstör och raserar. Det värsta är att dessa ofta återfinns i grupper i samhället som är svaga, socialt, känslomässigt eller ekonomiskt. Skall staten vara stark genom lagar och rättsskipning så är den främsta motiveringen för det att den är det för de svagas skull och vilka är svagare än just barn som kanske är i händerna på vuxna utan ansvar. Det finns en risk att människor resignerar inför samhällets förlamning när det gäller att beivra brott mot de lagar som borde gälla alla. Det finns åtskilliga områden där en sådan oförmåga hos samhället att upprätthålla lagarna är uppenbar. Det kan gälla hastighetsbegränsningen på våra vägar, den låga uppklarningsprocenten när det gäller inbrott, skattelagarna som åsidosätts på ett kvalificerat sätt. Risken är att lagarna blir ord utan förpliktande handling, att den företagsamme sätter sig över lagarna om det lönar sig och att därmed känslan av likhet inför lagen förflyktigas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder mot distribution av barnpornografi. () () () () 1988/89 Ju221
mot · GC02Ju222 · 1989-01-20 00:00:00 — av och (båda m) Sjöpolisverksamheten i län Från och med /89 har län tilldelats en polisbåt med placering i . Båten har ännu inte levererats men man räknar med att den skall kunna sättas i sjön till sommaren 1989.1 länet finns ett klart uttalat behov av sjöpolisverksamhet, bl.a. har länet kust inklusive . Ett särskilt övervakningsbehov föreligger med hänsyn till förekomsten av kärnkraftverket i . Transporter av radioaktivt material förekommer i betydande omfattning. Polisbåtar utgör också en viktig del i den beredskapsorganisation som finns för att möta en eventuell olycka vid kärnkraftverket. Sett ut verksamhetssynpunkt är den nya polisbåten ett väsentligt tillskott och uppfattas av såväl ledning som personal som mycket positivt. En central fråga som ej lösts utgör bemanningen av båten . Några argument för personalutökning Inköpet av båten är en investering på ca och måste mötas med motsvarande tillförsel av personalresurser. I varje annan verksamhet ser man till att personalresurs finns innan investeringen görs. Länets polisiära personalresurser förslår inte att täcka det behov som finns . Från andra län mottas polisförstärkning med ett 60-tal man när behovet är som störst (midsommar). Även under den övriga delen av sommaren uppgår mottagen förstärkning till 20-25 polismän för att övervakningen på bl.a. skall kunna hållas på en någorlunda godtagbar nivå. Att under sådana förhållanden bemanna polisbåten med personal från det egna länet är därför inte möjligt utan att andra högt prioriterade polisuppgifter eftersatts. Dessutom är kostnaderna för förstärkningsrörelser betydande. Bemanningen av båten kräver specialutbildad personal, vilket gör att "vanlig förstärkningspersonal från annat håll inte kan användas. Några svårigheter att under icke seglationstid sysselsätta dessa tjänstemän föreligger inte. Personalen kan då sättas in på andra regionala och lokala polisuppgifter (trafikövervakning, narkotikabekämpning m.m.). Med hänsyn till personalsituationen i länet föreligger ett klart behov av denna personal även utanför seglationsperioden. Bedömningen är att det för verksamhetens behöriga bedrivande krävs en polisinspektör (chef för sjögruppen) och fem polisassistenter. Som framgått ovan finns inte möjlighet att ta fram dessa personalresurser. Konsekvensen blir alltså den att man inte kan utnyttja den tekniska resurs som statsmakterna ställt till länets förfogande i önskad omfattning utan att andra väsentliga polisuppgifter blir eftersatta. Grunden till problemen är den allmänna bristen på poliser i landet. Om polisväsendet fick ökade resurser skulle rimligen personalbristen i län kunna åtgärdas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av personalförstärkningar i polisväsendet. () () 1988/89 Ju222