ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf629 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf629 av m.fl. (vpk) Vilande delar av prop. 1988/89:86 med förslag till ny utlänningslag Vpk kan inte godta den förelagna förändringen, som innebär - att förvar av vuxna tillåts i betydligt fler fall genom att oklar identitet införs som ny förvarsgrund, att utredningsförvar införs och genom att beviskravet på risk för undanhållande sänks från skäligen kan befaras till anledning att anta. - att kravet på synnerliga skäl för att ha barn i förvar försvinner och att barn därigenom oftare kan tas i förvar. - att kroppsvisitering av asylsökande tillåts för att ta reda på deras identitet eller resväg. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår förslaget i 6 kap. 2 §, första stycket 1 och 2 om nya förvarsgrunder för vuxna, 2. att beslutar att 6 kap. 2 § andra stycket ändras när det gäller rekvisit för undanhållande från anledning att anta till skäligen kan befaras, 3. att avslår förslaget i 6 kap. 3 § om nya kriterier för förvar av barn och beslutar att nuvarande lagregler skall gälla, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att barn endast får tas i förvar i yttersta undantagsfall och att den hittillsvarande tillämpningen av lagen inneburit förvar av barn i alldeles för hög utsträckning, 5. att avslår förslaget i 5 kap. 2 § att ge polisman rätt att kroppsvisitera utlänning vid inresekontroll för att utröna identitet eller resväg. (vpk) (vpk) 1989/90 Sf629
mot · GD02Sf634 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf634 av och (båda c) Arbetstillstånd för feriearbetande utländsk ungdom Utländska ungdomar som feriearbetar måste ansöka om arbetstillstånd av (). Studerande ungdom var befriade från denna skyldighet. gäller samma regler för dessa som för annan utomnordisk arbetskraft. Arbetstillståndet skall ha sökts och beviljats före inresan i . Reglerna medger tillstånd för ungdomar mellan till . 1989 inrättades en särskild kvot inom trädgårdsnäringen, s.k. säsongsarbete. har haft stora svårigheter att uppnå en snabb och effektiv handläggning av bl a dessa ärenden. Antalet ansökningar ökar markant för . 1989 beviljade 5 600 feriearbetstillstånd och arbetstillstånd inom trädgårdsnäringen. Motsvarande siffror 1988 var 2900 beviljade tillstånd. åtgick ca fem helårsarbetskrafter till arbetet med feriearbetstillstånd. Enligt uppgift från AMS har av det totala antalet utländska feriearbetare arbetstillstånd. Resterande ca 70 skulle således arbeta utan arbetstillstånd. Det har visat sig mycket svårt att informera alla berörda parter om regelsystemet. När det gäller trädgårdsnäringen är det svårt att förutse såväl skördens storlek som när den inträffar. Kvoten har på grund härav varit svår att fastställa och ansökningarna har måst prövas . Det är inte enligt vår mening inte motiverat att avsätta så stora resurser för att behandla feriearbetstillstånden. Feriearbete och arbete inom trädgårdsnäringen bör därför undantas från kravet på arbetstillstånd. Med beaktande av vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen skall vidta de förändringar i utlänningsförordningen (1989:547) beträffande feriearbetstillstånd m m som behandlas i motionen.
mot · GD02Sf635 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf635 Asylsökande balter som flytt från Sovjetarmén har det framkommit uppgifter om ökat våld mot baltiska värnpliktiga i den sovjetiska armen. Det finns flera uppgifter som tyder på att mobbning och pennalism ökat inom den sovjetiska krigsmakten . Även fall med dödlig utgång har rapporterats. De samlade rapporterna från tyder på att inkallade ester, letter och litauer straffas i Sovjetarmén med anledning av den frigörelseprocess som pågår där. Vittnesmål pekar på att värnpliktiga från utsatts för dagliga trakasserier, mobbning och sadism. Gärningsmännen har enligt uppgift inte gripits, än mindre ställts inför rätta. I den sovjetiska krigsmakten sänds de baltiska värnpliktiga oftast till utbildning och tjänstgöring långt från hemorten. Mot bakgrund av bl.a. den tilltagande pennalismen har det därför i Baltkum rests allt starkare krav på att värnpliktstjänstgöringen i största möjliga utsträckning skall fullgöras i den egna republiken, eller åtminstone inom det baltiska militärområdet. Dessa krav har dock avvisats av de centrala sovjetiska försvarsmyndigheterna. Unga män som kommer till som flyktingar måste få en grundlig prövning av asylrätten. Det är uppenbart att risken är stor för förföljelser av olika slag om de tvingas återvända och fullfölja sin militärutbildning. Regeringen beslutade om drastiska åtgärder för att begränsa flyktingmottagandet trots att dessa inte står i proportion till de problem som finns i flyktingmottagandet. Förändringen innebär att det i praktiken är möjligt att få asyl i som krigsvägrare. Det finns därför uppenbara risker att den hårda och ogenerösa flyktingpolitiken drabbar baltiska asylsökande som flytt från militärtjänstgöring i . Regeringens beslut om begränsningar i asylrätten är ett direkt hot mot dessa baltiska flyktingars möjligheter att kunna få en i . Regeringen bör därför omgående upphäva beslutet om att inte bevilja krigsvägrare asyl i . Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om asylrätt för krigsvägrare. gotab 99982, 1990
mot · GD02Sk103 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 103 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Får vi be om största möjliga ty(s)(s)(s)(s)tnad! vi gästartister från cirkus Liberalas och direkt från det mörka : Los ! - Utan skyddsnät för cirkuskonstens vidkommande kommer de nu på en cirkusbiljett tillsammans att genomföra - en momsbeläggning med pik! Så här skulle en presentation av socialdemokraternas och uppgörelse om skattepolitiken kunna göras i en cirkusmanege. Uppgörelsen som ligger i form av proposition i föreslår bl.a. att cirkusbiljetter kommer att momsbeläggas.I propositionen föreslås att teater- och biografverksamhet undantas från momsbeläggning. Vi välkomnar i och för sig detta ställningstagande men anser att detta innebär en diskriminerande inställning till cirkuskonsten. Cirkus är en kulturform som ägnar sig åt uppsökande verksamhet. Den når därmed såväl storstad som glesbygd. Kulturformen cirkus är ett bra exempel på vad ibland avses med breddkultur. Cirkus älskas av gammal som ung. Den slår därmed broar mellan generationer. Cirkuskonsten tillhör de konstarter som har nästan inga former av statliga bidrag. Cirkus lockar ofta barnfamiljer till sina föreställningar. Vi menar att en momsbeläggning av cirkusbiljetter skulle motverka all den positiva betydelse cirkus har enligt vår mening. bör besluta att undanta cirkusbiljetter från momsbeläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar undanta cirkusbiljetter från momsbeläggning. (vpk) (vpk)
mot · GD02Sk317 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk317 av och (båda c) Barn som förlorat en eller båda föräldrarna och därför får barnpension drabbas av beskattning av hela sin ferieinkomst i motsats till övriga barn som kan ha en skattefri ferieinkomst på . Denna negativa särbehandling av barn som drabbats av förlust av en förälder är så uppenbart orimlig att det borde vara självklart att det åtgärdats så snart det påpekats i eller i annat sammanhang. Men så är tyvärr inte fallet. Trots att vi allt krävt skattemässig rättvisa för dessa cirka 30.000 barn som förlorat någon förälder har riksdagsmajoriteten alltid förhindrat den av oss begärda rättvisereformen med hänvisning dels till att det skulle kosta statsverket för mycket, dels till än den ena än den andra utredningen som kanske skulle pröva frågan. Men den som kämpar för en rättvis sak skall inte ge upp och därför återkommer vi nu med vårt motionskrav till riksdagsmajoriteten bestående av alla partier utom och som vägrade att göra en hemställan till regeringen om att denna fråga borde lösas i samband med att århundrades skattereform skall fastställas . Straffskatt för barn som förlorat någon förälder Barn som förlorat en eller båda föräldrarna erhåller fram till eller om de bedriver gymnasiestudier fram till högst - en skattepliktig barnpension. På grund av att barnpensionen är skattepliktig tar den hela grundavdraget i anspråk så att dessa barns övriga eventuella inkomster, oftast ferieinkomster, beskattas till fullo i motsats till övriga barn som med gällande skatteregler kan tjäna . innan beskattning inträder. Detta innebär en negativ särbehandling av de barn som förlorat en förälder. Till skillnad från sina kamrater som har båda föräldrarna i livet tvingas de nämligen betala ungefär en tredjedel av sina ferieinkomster i skatt. Självfallet minskar det dessa barns motivation för att över huvud taget feriearbeta. trädde nya regler för efterlevandepensionerna i kraft. Därvid gjordes även vissa ändringar i reglerna för barnpension. Denna kommer att utgå med lägst av basbeloppet och kommer därför uppgå till minst nära . Antalet pensionsberättigade barn 1990 uppskattas av till 29.900. I våra hittillsvarande motioner har vi angett några förslag till tänkbara lös
mot · GD02Sk375 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk375 av och (båda c) Avdrag för kulturstöd Ett fritt verkande kulturliv och en fri kulturdebatt är en förutsättning för en levande demokrati. Detta är en sanning som erkännes av de flesta. har det alltid varit svårt att finna former att förena kravet på kulturlivets frihet med rimliga ekonomiska villkor för dess utövare. Ett kulturellt och konstnärligt nyskapande ligger ofta före utvecklingen av den allmänna smaken. Det kan därför vara svårt att finansiera en kulturell verksamhet genom att saluföra dess alster på en kommersiell marknad. För många kulturutövare genom historien har därför valet stått mellan att ta understöd av resursstarka makthavare, eller att dra sig fram i armod, i akut nöd. är det stat och kommun som har huvudansvaret för att finansiera kulturell verksamhet. Budgetmässiga problem har dock gjort det allt svårare att uppfylla detta på ett rimligt sätt. Sponsring från privata företag har därför blivit allt vanligare. Det är i och för sig inte orimligt men om vårt kulturliv i huvudsak skulle bli beroende av näringslivets prioriteringar vore det mindre lyckat. Det är naturligt att företagens beslut om stöd bygger på deras bedömning av marknadsförings- och PR-effekter snarare än på en djupare kultursyn. Stat och kommun kan förväntas lämna sitt stöd utifrån en mer allvarligt syftande kulturpolitisk syn. kan det riktas allvarliga principiella invändningar mot en situation där kulturlivet i allt väsentligt är ekonomiskt beroende av den politiska makten - även om denna vilar på en demokratisk grund. En finansiering som gav kulturlivet en mer fristående ställning i förhållande till såväl ekonomiska som politiska makthavare vore därför önskvärd. Ett sätt att åstadkomma detta vore att skapa ett system där enskilda människor fick möjlighet att med obeskattade medel lämna bidrag till kulturlivet. En möjlighet skulle öppnas till avdrag upp till ett visst belopp för bidrag till kulturell verksamhet som uppfyllde vissa kriterier. Avdragsrätten motiveras av att dessa bidrag avlastar behovet av samhälleligt kulturstöd. För att skapa likartade villkor för de flesta skulle dessa avdrag skattemässigt kunna behandlas på samma sätt som ränteavdrag, dvs. endast berättiga till avdrag upp till den skattenivå som gäller vid brytpunkten. En gräns för avdragsmöjligheten skulle inledningsvis kunna sättas vid . I takt med att behovet av kulturanslag från stat och kommun minskar skulle denna gräns successivt kunna höjas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om avdragsgillt kulturstöd i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1989/90 Sk375
mot · GD02Sk391 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk391 av m.fl. (s) Folkrörelsernas skatter och avgifter Skattereformen har bl.a. som syfte att sänka individernas skatt på arbete. Detta skall finansieras genom breddade skattebaser, såväl för de direkta som indirekta skatterna. a. utvidgas mervärdesskatteområdet avsevärt med en väsentlig kostnadsfördyring för de som har att bära mervärdesskattekostnaden, nämligen den slutlige konsumenten. Således kommer den moms som läggs på resor, bensin, hotell- och restaurangräkningar, teleräkningar m.m. att öka föreningarnas kostnad med motsvarande belopp, eftersom någon avdragsrätt för denna moms inte föreligger. () har presenterat en redogörelse för idrottsrörelsens nuvarande skatte- och avgiftssituation: Skatter, avgifter och administration efter förmåga. Häri presenteras problemen samt även en del förslag till lagändringar som skulle förbättra situationen för såväl idrottsrörelsen som för andra folkrörelser. I denna redogörelse aktualiseras också effekterna för idrottsrörelsen av den skattereform som håller på att genomföras. Det finns oss skäl att anta att också övriga folkrörelser utöver idrotten kommer att få kännbara ökade kostnader. Några förslag i skattereformen som kompenserar ideella organisationer finns inte. Viljan till ideellt engagemang riskerar att försvagas till följd av detta. Mot bakgrund av ovanstående finner vi att det ekonomiska läget för de redan före skattereformen ekonomiskt ansträngda folkrörelserna är allvarlig. En översyn behöver göras av de ideella föreningarnas totala skatte- och avgiftssituation. Folkrörelsernas totala ekonomiska situation bör också upp märksammas av regeringen i samband med skatteomläggningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av folkrörelsernas totala skatte- och avgiftssituation. () () 1989/90 Sk391 gotab 99944, 1990
mot · GD02Sk653 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk653 av och (båda mp) Samma befogenheter för polisen som tullen vid gränser och hamnområden Tullen har befogenhet att kontrollera transporter inom hamnområde och personer som har kontakt med fartyg inom hamnområden samt transporter och personer vid våra gränser. Polisen har begränsade befogenheter till kontroll inom dessa områden och saknar således möjlighet att ingripa när det gäller misstanke om brott mot varusmugglingslagen. har gjort omstruktureringar som gjort att tjänster flyttats, dragits in delvis eller helt. Detta har inneburit att flera hamnar utefter i stort sett inte har någon kontroll eller bevakning, medan tullbevakningen skärpts på sydkusten. Så har t.ex. tullen i fått minskade resurser till bevakning i hamnarna. kommer och att bara ha en tulltjänsteman vardera. Stickprovskontroller utförs ibland av Gävle- och Sundsvallstullen men även deras arbetssituation är ansträngd och stickproven är därför sällsynta. Dessutom förekommer ingen nattjänstgöring. Man kan säga att hamnarna utefter hälsingekusten är obevakade och att Gävles hamnar är obevakade. Detta är orimlig situation med tanke på intensiv båttrafik från ett stort antal länder. T.ex. angörs av ett fartyg från med containers och trailers. Dessa transporteras sedan vidare över hela landet. Det är alltså fullt möjligt att de dåligt bevakade norrlandshamnarna används som transithamnar vid narkotikasmuggling. För att förändra denna ohållbara situation med öppen gard för krävs: att tullen inrättar flera tjänster vid för bevakning av , eller att samarbetet mellan polisen och tullen omprövas så att polisen kan få förordnande inom visst område och ges samma befogenheter som tullen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att ser över sin verksamhet så att bevakning av hamnar sker både och nattid, 2. att hos regeringen begär förslag om utökat samarbete 1 1989/90.
mot · GD02So206 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:So206 Sjuka åldringars personliga utgifter En undersökning i av primärvårdschef och sjuksköterskan visar, att på 11 undersökta vårdhem i hade de sjuka åldringar, som inte själva kunde ha hand om sina pengar, alldeles för lite pengar för sina personliga behov. Undersökningen omfattade drygt 200 gamlingar. / observerade också att personalen känner sig i beroendeställning till de anhöriga, när de stöter på om att det behövs pengar för utflykter, kläder, skor, kemtvätt av kläder, hårfrisörska/frisör mm. Personalen har svårt för att bråka med anhöriga om pengar, eftersom de är beroende av goda relationer för att kunna ge bra omvårdnad. Vissa anhörigas njugga inställning till att betala ut av den gamles egna pengar går stick i stäv med strävandena, att göra sjukhemmen mera hemlika och verksamheten mera aktiv. Detta är ett mycket känsligt ämne, men är ett problem väl känt av personal som arbetar med omvårdnad på sjukhem. Undersökningen visade också att många åldringar på vårdhemmen (var fjärde) inte hade egna kläder för utevistelse bl.a. Under en månad hade 115 av de gamla fått . i tillskott i börsen och 65 hade konsumerat för . under månaden och 62 andra hade gjort av med mellan . Dessa summor skall jämföras med vad vårdtagare som var orienterade och rum och som själva hade hand om sina pengar gjorde av med. De gjorde av med ca 1000:- under en månad för personliga behov. Efter rapportens publicering har anställda på olika sjukhem i landet hört av sig och sagt att den stämmer med deras erfarenheter. Själv arbetade jag på ett sjukhem som avdelningsföreståndare. Rapporten stämmer också med mina erfarenheter. Vissa anhöriga var kallsinniga och oförstående, för att inte säga snåla, när personalen sa till om pengar för den sjukas personliga behov. Om detta är ett generellt problem borde ge signaler till pensionsutbetalarna att förändra sina rutiner. Det är ju inte rimligt att strävandena att göra sjukhemsvården mera personlig och aktiv för gamla och sjuka människor skall omintetgöras av sådana skäl. Jag menar att det är uppgift att föra de gamlas talan. Vi bör på basis av den beskrivna undersökningen och vittnesmål från personal på andra orter ta reda på problemets omfattning och ta initiativ till att det löses. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att undersöka om gamla och sjuka, som vårdas på sjukhem, får tillgång till sin pension i erforderlig omfattning, även om de själva inte kan ha hand om den. 1989/90 So206
mot · GD02So244 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:So244 av och (båda m) Bilstöd till handikappade barn med familjehemsplacering Enligt förordning 1988:90 utgår numera bilstöd/bidrag till förälder med handikappat barn - under förutsättning att föräldern sammanbor med barnet och har behov av ett fordon för förflyttning tillsammans med barnet. Om barnet är familjehemsplacerat utgår däremot enligt dagens regler inget bilstöd, även om familjehemsplaceringen förutses vara långvarig. Det är mycket angeläget att möjligheten till familjehemsplacering för barn med svåra handikapp på allt sätt underlättas och att svårt handikappade barn får samma stöd oavsett i vilken familjeform de bor. I ett svar på en fråga som ställts av () säger statsrådet bl.a.: Det är viktigt att svårt handikappade barn kan få familjehemsplacering, och det är viktigt att se till att de föräldrar som tar på sig den uppgiften också får det stöd de behöver. Trots statsrådets svar råder fortfarande förhållandet att familjehemsföräldrar som tar på sig uppgiften att vara fosterföräldrar för ett svårt handikappat barn inte får del av bilstödet. SJculle samma barn däremot bo hos sina biologiska föräldrar skulle bilstöd utgå. Att bilstödet på detta sätt knyts till var och hos vem barnet bor är orimligt. Det är barnets handikapp och de behov det medför som utgör motivet för bilstödet. Föräldrar och familjehemsföräldrar är i detta avseende i samma situation. Barnet har oavsett om det bor i föräldrahemmet eller i familjehem samma behov av att kunna förflytta sig tillsammans med övriga familjemedlemmar. Bilstödet till svårt handikappade barn bör därför följa barnet och rätten till bilstöd bör omfatta även familjehemsplacerade barn. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till bilstöd för handikappade barn med familjehemsplacering. 1* 1989190. () ()
mot · GD02So257 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:So257 av och (båda s) Bristen på behandlingsplatser för missbrukare är mycket allvarlig. saknas i stor utsträckning adekvata resurser inom institutionsvården för att ta hand om bl.a. missbrukare i åldern , prostituerade missbrukare, missbrukare inom kriminalvården samt missbrukare med grava psykiska störningar. har den frivilliga institutionssektorn expanderat kraftigt, och det är framför allt den enskilt drivna vården som svarat för tillväxten. Av 10 000 vårdplatser drivs 6 000 i privat regi och antalet privata behandlingshem och familjehem ökar nästan explosionsartat. På ungdomssidan har t.ex. antalet privata hem ökat bara . De offentliga institutionerna läggs antingen ner eller övergår i privat ägo. Stat och kommun har uppmuntrat och stöttat den här utvecklingen. Kraven på de privata behandlingshemmen är att det ska finnas en behandlingsplan och en godkänd föreståndare och en lämplig lokal. Uppfylls dessa krav godkänner etableringen. Ett privat behandlingshem kan antingen drivas som en stiftelse eller i aktiebolagsform. Inom narkomanvården är stiftelseformen vanligast medan aktiebolag är vanligare inom nykterhetsvården. Tillsynen och utvärderingen över behandlingshemmen ska ske via , men tillsynen är ytterst otillfredsställande. Insynen i stiftelser är obefintlig. Vinsterna kan lätt försvinna genom avskrivningsmöjligheter. Ett aktiebolag är däremot omgärdat av omfattande lagstiftning. Behandlingskostnaderna har stigit mycket kraftigt och därmed kostnaderna för kommunerna. Eftersom utvärderingen och granskningen är obefintlig försätts kommunen dvs. socialsekreterarna i en bekymmersam situation inför val av behandlingshem. Det finns inga undersökningar som vare sig bekräftar eller dementerar påståenden om att privata behandlingshem är bättre än kommunala och landstingsdrivna enligt . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av kostnaderna för missbrukarvården. () ()
mot · GD02So297 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:So297 av m.fl. (m) Alkoholmissbruket
mot · GD02So405 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: So405 av () Barns behov av smärtlindring Det finns minst tre myter om barn och smärtor som lever kvar trots att forskare visat att de är just myter och inte är med sanningen överensstämmande, säger forskaren från . Hon har varit i och föreläst om smärtbehandling av barn för svenska barnläkare. Utifrån sin forskning avlivar hon de tre myterna. Den första att barn inte känner smärta. menar att det gör de, eftersom nervbanorna för smärta är mogna för impulser redan från födelsen. Troligtvis även hos för tidigt födda barn. Den andra myten säger att barn glömmer så fort och därför inte behöver smärtlindring. MacGrath säger att det är fel, barn kommer ihåg. Den tredje myten säger att eftersom barn kan distraheras att inte jämra sig när de har ont, har de inte ont. Forskningen ger oss förklaringar även på det fenomenet. Barn känner igen synen av en spruta i sjuksköterskans hand och vet att den gör ont. Alltså förnekar de att de har ont för att slippa sprutan. De har också lärt sig att mammas eller pappas famn ger lindring och tröst och slutar alltså att jämra sig. Svenska barnläkare säger i tidningsartiklar att de, , misstänkt att barn får för lite smärtlindring. Ett av problemen är att små barn inte kan uttrycka sin smärta i ord. Metoder för mätning av smärtor finns dock även om de är ofullkomliga . Vad dålig smärtbehandling betyder för barns fortsatta liv är det väl ingen som har riktigt klart för sig. Jag anser att detta är ett icke uppmärksammat problem. På samma sätt som vi tog fatt i problemen med dålig smärtbehandling av människor vid livets slut, borde vi nu sprida kunskaper och utveckla metoder om barns smärtor och smärtbehandling av barn. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att undersöka efter vilka principer små barn får smärtbehandling i landet. 1989/90 So405
mot · GD02So483 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:So483 av Hans Nyhage (m) Patientjournallagen 1989/90 1 1989/90.