ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Fi76 · 1989-05-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi76 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringsproposition) I propositionen (bilaga 6) föreslås att skatten på spritdrycker, vin och starköl höjs så att priset på dessa varor stiger med . Utgångspunkten för förslaget är en anpassning av skatten så att priserna på alkoholdryckerna följer den allmänna prisutvecklingen. I propositionen redovisas en stigande försäljning av starköl. Dess andel av totalförsäljningen ökar . För att främja en övergång till alkoholsvagare drycker bör enligt propositionen skatten på öl (upp till 2,8 viktprocent) inte höjas. Skatten för starköl höjs från 9:50 till per liter. Enligt vår uppfattning leder inte förslagen i detta avseende till att i någon nämnvärd utsträckning främja en övergång från starkare till svagare drycker. Betydligt större effekt skulle uppnås om en ny skatteklass för ett svagare starköl med försäljning på Systembolaget införs. finns öl med en alkoholhalt på cirka 3,5 viktprocent. Eftersom beskattningen och därmed priset blir i stort sett detsamma som för starköl väljer de flesta det starkare ölet. Den skatteklass som omfattar starköl bör differentieras så att öl med en alkoholhalt som inte överstiger 3,6 viktprocent alkohol får en lägre skattebelastning än övrigt starköl. Som framhållits tidigare skall öl i den nya skatteklassen endast säljas på Systembolaget. Skatten på det svagare starkölet bör sättas till per liter för att uppnå en rimlig differentiering. Genom den prisskillnad som uppstår mellan det svaga starkölet och normalt starköl kommer en övergång att ske till det svagare starkölets förmån. Därigenom minskas den totala alkoholkonsumtionen eftersom det svagare starkölet kommer att innehålla mindre alkohol. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Mot denna bakgrund hemställer vi att beslutar införa en ny skatteklass för svagare starköl med en alkoholhalt som inte överstiger 3,6 viktprocent alkohol med en skattesats på per liter. () () Hans Nyhage (m) 1988/89 Fi76 () () () ()
mot · GC02Fi80 · 1989-05-10 00:00:00 — 1988/89: Fi80 med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) I avsnittet om förnyelse av den offentliga sektorn tas samspelet mellan arbetsmarknadsåtgärder och socialförsäkringssystemet upp. Självfallet instämmer jag i att arbetslinjen bör gälla som mål inom båda dessa sektorer. Jag är övertygad om att man med ett gott samarbete och ett flexibelt arbetssätt inom de båda områdena kan nå en god bit på väg. Vad jag vill ta upp till diskussion är en del av de metoder som figurerat i debatten. Ett förslag som diskuterats är t. ex. att en förtidspension skulle kunna utbetalas till arbetsgivaren som lönebidrag. Detta låter i och för sig sympatiskt men jag vill varna för konsekvenserna av en sådan metod. För det första finansieras förtidspensionen till största delen med avgifter. Lönebidragen är skattefinansierade. Det enklaste är naturligtvis att öka anslaget för lönebidrag. Då sjunker kostnaderna för sjukpenning eller förtidspension troligen automatiskt. Det är enligt min mening viktigt att pengar som finansierats med avgift till ett visst ändamål också används för detta ändamål. Vill man ändra på detta kan man göra förändringar i relationen mellan avgift och skattefinansiering inom socialförsäkringssektorn. För det andra finns en risk att i en modell där förtidspensionen går in som ersättning till arbetsgivaren man väljer den som har den högsta pensionen, dvs. den som har ATP. Många av våra handikappade ungdomar som ofta är utestängda från arbetsmarknaden kommer också i en sådan modell att stå utanför. De har nämligen i regel ingen ATP utan den lägsta pensionen. Just nu pågår ett remissarbete beträffande rehabiliteringsberedningens betänkande och arbetsmiljökommissionen arbetar med vissa liknande frågor. Dessa förslag bör avvaktas innan man tar definitiv ställning till olika metoder. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samspelet mellan arbetsmarknadspolitik och socialförsäkring. fl 1988/89. 3 sami Nr Fi7984
mot · GC02Fi85 · 1989-05-10 00:00:00 — Motion till 1988/89: Fi85 av och (båda m) med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) belädes handeln med aktier i med en omsättningsskatt på . Trots försäkringar från finansministern i valrörelsen och även senare att inga nya skatter skulle läggas på aktiesparandet, fördubblades omsättningsskatten . Omsättningsskatten omfattar också utländska placerares handel på den svenska aktiemarknaden. Fr. o. m. gäller omsättningsskatten också övriga värdepapper på penningmarknaden (den s. k. valpskatten). Sedan omsättningsskatten på aktier infördes har omsättningen på kraftigt minskat och 1988 beräknades att av den totala omsättningen av svenska aktier ägde rum utomlands. har denna negativa utveckling ytterligare förstärkts. Omsättningsskatten på penningsmarknaden har haft närmast katastrofala konsekvenser för denna marknad, något som vi varnade för . Vid en offentlig utskottsutfrågning påtalade representanter för både och att skatten skulle försämra marknadens effektivitet. Under den allmänna motionstiden motionerade moderata samlingspartiet (1988/89: Sk411) om att omsättningsskatten på penningmarknaden helt skulle slopas, att omsättningsskatten på aktiehandeln som ett första steg skulle halveras samt att skatten helt skulle slopas för valutautlänningar. Med anledning av den allt kraftigare utflyttningen av handeln med svenska aktier och det förhållandet att vi i annat sammanhang krävt att valutaregleringen skall upphöra att gälla , anser vi att omsättningsskatten på aktiehandeln helt bör slopas fr. o. m. . Omsättningsskatten på penningmarknaden bör slopas från samma tidpunkt. Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa omsättningsskatten på aktiehandeln och penningmarknaden fr. o. m. . () () 1988/89 Fi85 87 1 1988/89.
mot · GC02Fi90 · 1989-05-10 00:00:00 — 1988/89: Fi90 med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) Regeringen föreslår ett system med medgivande av överskridande av budgetramarna för att kompensera myndigheter som har lokalvård i egen regi. Det arbetsgivarinträde som finns inom den statliga sektorn innebär att myndigheten själv får svara för kostnaderna för den korttidssjuke arbetstagarens sjukersättning. Denna förändring har förenklat rutiner både inom statsförvaltningen och vid försäkringskassorna. Det innebär också att arbetsplatser med hög sjukfrånvaro får bära de direkta kostnaderna för frånvaron. Arbetsplatser som lyckas hålla en låg frånvaro får lägre kostnader. Det finns starka skäl som talar för att arbetsgivarinträde bör införas på hela arbetsmarknaden. Vi har i motion 1988/89:Sf353 föreslagit en skyndsam utredning av ett sjukförsäkringssystem med arbetsgivarinträde vid kortvarig sjukdom. Regeringen motiverar sitt förslag med att det med nuvarande ordning inte föreligger konkurrensneutralitet mellan lokalvård i statlig regi och den lokalvård som privata entreprenörer erbjuder. I vissa avseenden är detta riktigt. Om de statligt anställda lokalvårdarna av olika orsaker har en mycket hög sjukfrånvaro medför det extra kostnader för myndigheten. Det kan dock knappast anses som något större problem. De kostnadsfördelar som anlitande av entreprenörer innebär kan enbart till ringa del förklaras med myndigheternas kostnader för arbetsgivarinträdet. De privata företagens konkurrensfördelar uppstår huvudsakligen genom deras förmåga att bättre leda och organisera arbetet. Införande av arbetsgivarinträde även för privata företag skulle givetvis eliminera dessa eventuella kostnadsskillnader. Om, intill en sådan förändring genomförs, någon enstaka myndighet byter till privat lokalvårdsentreprenör på grund av den aktuella kostnadsdifferensen bör detta ses som något positivt. Det är viktigt att privata entreprenörer kan arbeta inom det som är den offentliga sektorn. Det skulle leda till sänkta kostnader och bättre effektivitet. Lokalvården är ett litet exempel. För de myndigheter som på grund av speciell verksamhet måste bedriva lokalvård med särskilt utbildad eller kontrollerad personal kan systemet med arbetsgivarinträde förorsaka vissa ej förväntade utgiftsökningar. Detta gäller främst försvaret. Utgiftsramen för det militära försvaret bör därför höjas på så sätt som regeringen förutskickar. ter bör inte arbetsgivarinträdets kostnader motivera några budgetöverskri- Mot. 1988/89 danden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om kompensation till myndigheter för arbetsgivarinträde för lokalvårdspersonal.
mot · GC02Fi91 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89: Fi91 av m. fl. (c, m, fp) med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo49 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att mjölksubventionerna tills vidare bör bibehållas. () ()
mot · GC02Fi92 · 1989-05-10 00:00:00 — 1988/89: Fi92 av m. fl. med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) Företagen höjer nu sina priser med ca . Höjningen av priserna är långt större än kostnadsutvecklingen motiverar. Resultatet har blivit väldiga vinstökningar för en mycket stor del av företagen. De åtgärder som sätts in med vinstdelningsskatt, extra förmögenhetsskatt, fömyelsefonder, åtgärder mot skatteplanering och skattefusk och omsättningsskatt på aktier har visat sig vara klart otillräckliga. 1988 visade det sig att de 22 största rörelsedrivande företagen på börsen hade en sammanlagd likviditet på . De svenska storföretagen har haft så stora kassakistor som . LO konstaterar att aktiemarknaden under en följd av år har utvecklats närmast feberaktigt. De flesta börsbolagen höjer aktieutdelningen kraftigt. Räntan är hög och det är dyrare att låna här än i de flesta andra jämförbara länder. Lånekostnaden efter skatt har nog aldrig varit så hög som . Höjningen av diskontot har ytterligare höjt lånekostnaden som kapitalplacerama får ännu större avkastning. Enligt uppgick storföretagens finansportföljer vid slutet av 1988 till . Deras börsaktieportföljer steg kraftigt i värde . Värdestegringen uppgick under det året till . Antalet socialbidragstagare har ökat under en följd av år och överstiger 500000 personer. Hårdast drabbade är vissa kommuner i storstadsområdena. I exempelvis och översteg antalet socialbidragstagare . Knappt en tredjedel av bidragstagama var barn. Två tredjedelar av bidragshushållen saknade barn. Nästan hälften av bidragstagama var . Jämfört med ökade antalet privatpersonkonkurser detta år . Generella åtstramningsåtgärder drabbar hårdast människor med låga inkomster. Andra åtgärder bör därför i första hand vidtagas. Ett ökat sparande är angeläget även i obligatorisk form. Ett obligatoriskt sparande måste dock konstrueras så att det också kan bäras av enskilda personer med låga inkomster, särskilt de som är i behov av socialbidrag. Åtgärder som kan komma i fråga är skärpta skatter på aktier och annan förmögenhet investeringsavgifter i ekonomiskt överhettade regioner. 1988/89 Fi92 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande sparåtgärder, kreditrestriktioner, aktie- och förmögenhetsskatt samt investeringsavgift. () () () ()
mot · GC02Fi93 · 1989-05-10 00:00:00 — 1988/89: Fi93 med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) Regeringen tillkännager i propositionen bl. a. sin avsikt att föreslå nya, lägre skatteskalor när avtalsförhandlingarna har slutförts på en större del av arbetsmarknaden. En sänkning av skatteskalorna kommer att minska värdet av underskottsavdragen och öka boendekostnaderna för egnahem. Därför bör, enligt regeringen, boendekostnaderna i andra hus än egnahem öka i samma omfattning genom minskning av räntesubventionerna. de gröna har i sitt förslag till finansplan Gröna Luntan för /90 föreslagit en successiv avtrappning av avdragsrätten för räntor, kombinerad med en total översyn av systemet med bostadsfinansiering. Vi kommer att återkomma med förslag till riktlinjer för en sådan översyn. Vi står fast vid vårt förslag att ersätta den nuvarande avdragsrätten för skuldräntor med en minskning av den slutliga skatten med en viss andel av skuldräntorna. I Gröna Luntan föreslog vi också ett tak för de skuldräntor som på detta sätt skulle få användas för skatteminskning till ca per vuxen och ca 110000 för ensamstående vuxen som försöijer barn som bor hemma. Vi återkommer med förslag till inkomstskatteskalor och med en precisering av vilken andel av räntorna som skatten bör minskas med föreslog vi och av hur högt räntetaket bör sättas. Bostadsministem har i bilaga 10 till proposition 1988/89:150 föreslagit att den garanterade räntan vid nybyggnad och i vissa fall ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus höjs för de projekt för vilka preliminärt beslut om bostadslån meddelas efter utgången av . har i Gröna Luntan föreslagit att bostadssubventionerna skall minskas med på helårsbasis med omläggning från , vilket motsvarar under /89. Vi anser inte att den garanterade räntan vid skonsam ombyggnad skall vara högre än vid nybyggnad. Med skonsam ombyggnad avser vi sådan ombyggnad som innebär: att själva ombyggnaden genomförs på ett resursbevarande och miljövänligt sätt; att fastigheten och dess bostad eller bostäder efter ombyggnaden har en rimlig standard, ger en god boendemiljö och blir miljövänlig och resursbevarande i drift, underhåll och reparation; att både ombyggnadskostnadema och kostnaderna för drift, underhåll Mot. 1988/89 och reparation och därmed boendekostnaderna blir rimliga under hela Fi93 den förväntade användningstiden. Investeringar i långsiktigt energisparande måste uppmuntras i alla former av byggande. Ett sätt är att ta bort mervärdesskatten på sådana investeringar. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens förslag om minskning av räntesubventionerna för andra hus än egnahem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av den garanterade räntan vid nybyggnad och ombyggnad och om slopande av mervärdesskatten på investeringar i långsiktigt energisparande vid allt byggande.
mot · GC02Fi96 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi96 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fiöl hemställs att avslår det i proposition 151 framförda förslaget om höjd allmän löneskatt, både i hela riket och den särskilda höjningen i . () () () () () () () () () ()
mot · GC02Fi98 · 1989-05-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi98 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi62 hemställs att avslår regeringens proposition 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av . () () () () () () 1 * 1988189.
mot · GC02Jo43 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo43 av och (båda c) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Tvåprissystemets borttagande effekter för Mjölkproduktionen minskar i trots vidtagna stödåtgärder. Produktionen ligger nu års nivå som jordbrukspolitiska beslut angavs som önskvärd produktionsmålsättning för norra . Detta är en följd av dels svag lönsamhet och dels att för få yngre brukare startar mjölkproduktion i området. När nu tvåprissystemet tas bort väntas en produktionsökning i de områden i södra och där systemet verkat produktionsdämpande. Följden blir ett sänkt mjölkpris även i . Detta kommer att förstärka nedläggningstendensen inom produktionen i stödområdet. I den mån dessutom skulle bifalla regeringens förslag att avveckla mjölksubventionerna kommer detta att leda till en kraftig konsumtionsminskning med åtföljande exportkostnader och ytterligare sänkt lönsamhet inom jordbruket. Enligt proposition 1988/89:140 uppmanas statens jordbruksnämnd att följa utvecklingen av mjölkproduktionen i norra . Detta är en otillräcklig åtgärd. De negativa effekterna måste förebyggas med mera konkreta beslut i och som ger producenterna i området klara besked om vilka ekonomiska villkor som gäller för framtiden. Det är därför nödvändigt att tillräckliga medel anvisas för att förhindra att lönsamheten inom mjölkproduktionen i försämras ytterligare på grund av överskott som produceras på annat håll i landet. Med hänsyn till oklarheten beträffande eventuella effekter av andra regeringsförslag som exempelvis mjölksubventionernas borttagande, är det för dagen inte möjligt att ange vilka belopp som är nödvändiga för att uppfylla utfästelser till jordbruket i norra i samband med fjolårets beslut om tvåprissystemets upphörande (/88:165, JoU 1987/88:25). Regeringen bör dock ges uppdrag att fullfölja beslut även i detta avseende. Kostnaderna kan förslagsvis finansieras genom medel som står till regeringens förfogande i form av införselavgifter. Med anledning av vad som anförts i motionens hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att beslut med anledning av prop 1987/88:165 vad avser tvåprissy stemets upphörande även bör fullföljas i fråga om att eliminera de Mot. negativa ekonomiska effekterna för mjölkproducenterna i norra i enlighet med vad som anförs i motionen. () Per-O la ()
mot · GC02Jo45 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo45 med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. 1988/89:140 föreslår jordbruksministern att jordbrukarna skall erhålla kompensation på 720 milj. kr. Av kompensationsbeloppet skall mjölkproducenterna tilldelas största delen, som normalt skulle ha fördelats per kg producerad mjölk. Enligt tillämpning av det ingångna avtalet med kan någon ökning av producentpriserna inte förekomma varför pengarna istället, enligt förslaget i propositionen, skall fördelas per ko. Att fördela stödet till mjölkproducenterna per ko skapar, enligt min uppfattning, flera negativa effekter. För det första blir redovisningen av antalet kor och kontrollen av uppgifterna svår för att inte säga näst intill omöjlig. Godtycke, misstro och byråkrati kommer att breda ut sig i orimlig omfattning. För det andra premieras inte längre de duktiga framåtsträvande jordbrukare, som vi kommer att vara så beroende av för att stå starkt rustade vid närmandet till EG. Istället prioriteras de, som genom låg produktion och ineffektivt utnyttjande av resurserna kan fylla tomma båsplatser genom kvarhållande av slaktfärdiga djur. Effektivt avelsarbete och rationellt foderutnyttjande raseras snabbt om systemet genomförs. Kan det tidigare praktiserade väl fungerande systemet med betalning per kg levererad mjölk ej längre användas måste något, som ger samma effekt, tillskapas. En användbar metod skulle då vara att genom befintlig produktionsstatistik ta fram uppgifter om hur mycket den svenska genomsnittskon mjölkar. Prisstödet skulle sedan fördelas med ett fast krontal per genomsnittsko. Att därefter, genom mejeriernas invägningsuppgifter, ta fram varje enskild leverantörs antal genomsnittskor är en enkel åtgärd. Nackdelarna med den av regeringen föreslagna fördelningen per huvud skulle då undvikas. Metoden är även tillämplig för den uppräkning av Norrlandsstödet, som har att ta ställning till. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av kompensationen till mjölkproducenterna och det särskilda stödet till jordbruket i norra .
mot · GC02Jo50 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo50 med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. I propositionen läggs bl a fram förslag om prisregleringen på jordbruksprodukter för tiden samt förslag om stöd till jordbruket i norra . I denna motion läggs förslag om utökning av stödområde 4. gäller följande stödområdesindelning: 1, 2a, 2b, 3 och 4. Stödområde 4 omfattar sydligaste delarna av , och . Dessutom ingår norra delarna av län och . ligger helt utanför stödområdet. har blivit bortglömt. Områdesgränsen följer länsgränsen. De naturliga förutsättningarna för jordbruket följer ej länsgränserna. En fast länsindelning infördes och fick i huvudsak sitt nuvarande utseende . har en omfattande lantbruksstatistik. Vid arealinventeringen 1919 genomfördes i den officiella statistiken en uppdelning av länen i enhetliga områden med avseende på de naturliga förutsättningarna. Det permanenta skördeskadeskyddet infördes . Som mest har varit indelat i 429 skördeområden. Församlingen har varit grundstenen i indelningen. Ofta har emellertid församlingarna varit så heterogena att en delning ansetts vara nödvändig. Till samma produktionsområde hör Bergslagsdelen i , , och . befinner sig helt utanför stödområde 4. Det är i högsta grad anmärkningsvärt att Bergslagsdel ej ingår i stödområdet. Den som åker i Bergslagen ser ingen skillnad mellan jordbrukets förutsättningar i Bergslagsdel och angränsande bygder i och län. Även om det är svårt att dra helt rättvisa gränser, måste en stark strävan ändå vara att dra gränser som upplevs som någorlunda rättvisa. Så är ej fallet . Därför är det nödvändigt att en gränsjustering genomförs. Bergslagsdel måste in i stödområde 4 för att rättvisa skall skapas. Detta innebär att till huvudsaklig del de västmanländska bergslagskommunerna jämte delar av angränsande församlingar/kommuner kommer att ingå i stödområde 4. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förskjutning av sydgränsen söderöver så att norra (Bergslagsdelen) hänförs till stödområde 4.
mot · GC02Jo53 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo53 med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. I en tidigare motion till , 1988/89 :A484, har jag understrukit jordbrukets betydelse på ur regionalpolitisk-, miljö- och landskapsbildsynpunkt. Jag framförde vidare att konsekvenserna av förändrade villkor för jordbruket i ett tidigt skede ses över för den gotländska lantbruksnäringen. Av regeringens proposition 1988/89:140 framgår att villkoren för svenskt lantbruk står inför en radikal förändring. Anpassningen till internationella överenskommelser och marknadsförutsättningar blir nödvändiga. Avgörande för hur svenskt lantbruk skall klara omställningen och konkurrenssituationen framöver blir i stor utsträckning beroende av vilka beslut riksdag kommer att fatta. Ett beslut i enlighet med regeringens proposition kommer att innebära försämrad lönsamhet för lantbruket framöver. Övriga förslag från regeringen då det gäller t. ex. borttagande av konsumentsubventionerna på mjölk och höjd mervärdeskatt kommer ytterligare att verka lönsamhetsbegränsande för lantbruksnäringen. En försämrad lönsamhet kommer att innebära sociala konsekvenser för enskilda lantbrukarfamiljer och svårigheter för många att genomföra investeringar för att leva upp till bl. a. djurskyddsoch miljölagstiftningarna. En allmän lönsamhetsförsämring inom jordbruket får konsekvensen att såväl vegetabilie- som animalieproduktionen blir koncentrerad till storskaliga produktionsenheter i de konkurrenskraftigaste slättbygderna i . Med hänsyn till att 1/3 av de industrisysselsatta på återfinns inom livsmedelsindustrin och av de yrkesverksammma sysselsätts direkt i lantbruket är det synnerligen angeläget att en förändrad jordbrukspolitik inte får konsekvensen att lantbrukets fortbestånd äventyras. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen skyndsamt utreder behovet av regionalpolitiska insatser för att lantbruket på skall få en omfattning som harmonierar med befintlig förnödenhets- och livsmedelsindustri.