ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo233 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo233 Vid i åtog sig den nuvarande regeringen att arbeta för att öka importen av socker till . Det svenska åtagandet innebär att skall sträva efter att skapa ett utrymme på marknaden för en import av socker på av konsumtionsbehovet. En minskad självförsörjningsgrad till följd av en ökad andelsimport minskar självfallet den inhemska produktionen av socker. Detta kommer att innebära ett minskat behov av produktionskapaciteten vilket ytterligare accentuerar strukturproblemen inom sockerindustrin. Det finns enligt vår mening inga motiv för att överhuvudtaget importera sådant socker som kan framställas här i landet. föreslog i sitt betänkande (SOU 1982:6) att självförsörjningsgraden för socker borde vara med utgångspunkt i normalskörd. Kommitténs förslag bör enligt vår mening fullföljas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att självförsörjningsgraden beträffande socker skall vara .
mot · GC02Jo234 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo234 av m.fl. (c) M j ölksubventionerna De statliga subventionerna på mjölk är ett konsumtionsstöd och har därmed haft som syfte att mjölkpriset skall vara så lågt som möjligt för konsumenterna. Konsumtionsstödet omfattade ursprungligen mjölk samt nöt- och fläskkött och infördes av den dåvarande socialdemokratiska regeringen, efter omfattande aktioner från konsumenterna. Avsikten var att priserna på baslivsmedel skulle vara så låga som möjligt. Livsmedelssubventionerna har successivt avvecklats och omfattar endast mjölk. I budgetpropositionerna för åren 87/88 och 88/89 liksom i årets budgetproposition föreslår regeringen kraftiga nedskärningar av subventionerna på mjölk. Regeringen har fått kraftig kritik från för dessa kraftiga nedskärningar. Stödet har skurits ned med 500 milj. kr. och i och med årets förslag skall ytterligare 250 milj. kr. Regeringen har genom förhandlingar, främst med moderata samlingspartiet, lyckats att erhålla en riksdagsmajoritet för de föreslagna nedskärningarna. har motsatt sig att staten på detta medvetna sätt höjer konsumentpriserna på mjölk, vilket vi även gör . I propositionen kan vi inte finna några förslag som skulle verka i konsumentstödjande riktning, vare sig i form av direkta konsumtionsstöd eller i form av förbättrad konsumentinformation. Regeringen har ej heller på något sätt försökt att kompensera konsumenterna för de ökade livsmedelskostnaderna som dessa förslag automatiskt leder till, för främst barnfamiljerna. Barnfamiljernas största utgiftspost, förutom boendekostnaden, är maten. har framlagt förslag på differentierad moms på livsmedel för att stödja främst barnfamiljer och låginkomsttagare. Vårt förslag har emellertid avvisats av riksdagsmajoriteten. Mot bland annat denna bakgrund finner vi det angeläget att slå vakt om det konsumtionsstöd som fortfarande finns kvar. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . höjt anslag under Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, C3, prop 1988189:100, bil. () () () () () () 1988/89 Jo234
mot · GC02Jo237 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda c) Hästkunskap Hästen hade en gång en mycket stor betydelse för transporter och som dragare i jordbruket. Den tiden är nu för länge sedan förbi. Det betyder dock inte att hästen spelat ut sin roll och är något ointressant. Hästens roll i dagens samhälle är ganska mångskiftande. Det vi mest tänker på är rid- och travhästar, som sysselsätter många människor. Att föda upp hästar, skola och träna dem är en viktig sysselsättning och det kan vara ett alternativ för den som vill bo och leva på landsbygden utan att driva ett vanligt jordbruk. Härigenom kan också jordbruksmarken få en alternativ användning, som är positiv. Det blir ett levande inslag i en levande landsbygd. Enligt vår mening har hästen en plats också i det moderna skogsbruket. Främst vid gallringar är hästen ett konkurrenskraftigt alternativ, speciellt om man räknar med att hästen är skonsammare vid den skog som står kvar. Svensk hästavel är internationellt mycket bra. är exportintäkterna från den svenska hästexporten betydande. Skall hästen få den betydelse i alla dessa sammanhang måste det finnas kunniga utbildade människor som arbetar med hästen. Skall vi för framtiden behålla en hög standard på den svenska hästaveln? Skall travet få bra tränare? Skall ridsporten och alla som rider överhuvudtaget kunna få tag på bra och väl inridna hästar? Skall det finnas tillgång på skogshästar som är av bra kvalitet och väl inkörda? Om alla dessa frågor skall få ett positivt svar så måste utbildningen inom detta område bli bättre och finnas på fler platser. Vid har läran om hästen en undanskymd plats. Så är det också vid våra lantbruks- och skogsbruksskolor. Det borde vara naturligt att det vid våra jordbruksskolor fanns häst. Det behövs en utbildning för uppfödning av hästar som även innehåller körträning. I detta sammanhang bör också påpekas behovet av hovslagare. Den utbildning som finns är för travtränare, ridlärare och för sådana som speciellt sysslar med uppfödning och inridning av hästar. Behovet av sådan utbildning är stor i alla delar av vårt land. har uttalat sig för en inventering och samordning av utbildningsutbudet. Regeringen har trots uttalande inte gjort något åt denna fråga. Man måste beakta hela bredden av utbildningsbehovet, arbetshästar för jord- och skogsbruk, trav- och ridsport samt forskning inom hästsektorn. Det är angeläget att denna översyn kommer till stånd mycket snart. bör ånyo påtala detta behov och hos regeringen begära förslag i den riktning som anges i motionen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hästutbildning. () () 1988/89 Jo237
mot · GC02Jo238 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo238 av och (båda c) Mot Alternativ odling 1988/89 Förståelsen för alternativ odling har ökat avsevärt . Det är glädjande att jordbrukare som vill kommer att få bidrag för att ställa om sina brukningsmetoder. säljer KRAV-märkta varor i många delar av landet, och efterfrågan är större än tillgången på sådana varor som producerats utan kemiska bekämpningsmedel och drivande konstgödsel. De jordbrukare som hållit fast vid en brukningsmetod med jordens långsiktiga alstringskraft som utgångspunkt, har länge arbetat under hårt motstånd. De har fått utveckla sina metoder utan något som helst stöd från staten, som satsat massivt på kemijordbruket. Det alternativa jordbrukets organisationer som har verksamhet i gång är och Förbundet Organisk Biologisk Odling. Rådgivning lämnas av . Forskning utföres vid en institution i (Nordisk forskningsring), och en tvåårig utbildning sker vid Stiftelsen i . När beslöt att miljöavgifterna på kvävegödsel och kemiska bekämpningsmedel skulle gå tillbaka till jordbruket för forskning och rådgivning i alternativ odling, tog många för givet att en stor del av dessa skulle tillfalla den alternativa odlingens ideella organisationer. Det är ju där kunskapen och erfarenheten finns. De har emellertid inte fått någonting! Samhället bygger sin undervisning och rådgivning i alternativ odling på den erfarenhet som dessa organisationer samlar. Men de får inget betalt för de tjänster de gör samhället. Den statskonsulenttjänst i alternativ odling som omnämns i jordbruksutskottets betänkande 1987/88:17 sid. 57, bekostas dessutom till hälften av . får statskassan över 100 milj.kr från jordbrukare i miljöavgifter. För /90 bör 10 milj.kr tilldelas den alternativa odlingens ideella organisationer, fördelat med hänsyn till omfattningen av deras verksamhet inom områdena forskning, utbildning och rådgivning. 1 1988/89. att beslutar att för /90 ur anslaget B 10 Miljöförbättrande åtgärder anvisa 10 milj. kr. till den alternativa odlingens ideella organisationer, i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1988/89 Jo238
mot · GC02Jo240 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo240 av i () Försörjningsberedskapen på livsmedelsområdet har en livlig debatt avseende en avreglering av det svenska jordbruket pågått. Det gamla prisregleringssystemets nackdelar har i olika avseenden ansetts vara konkurrenshämmande. Härutöver har det genom sin konstruktion för att garantera bonden fullt pris för varje producerad kvantitet bidragit till ett kostnadsmässigt besvärande överskott av livsmedel. Moderata samlingspartiet har företrätt uppfattningen att svenskt jordbruk inom gränsskyddets ram skulle ha fördel av ett mera marknadsanpassat prisregleringssystem. Vad som skiljer den pågående debatten från moderata samlingspartiets tidigare uppfattning är att de nuvarande samtalen mellan jordbruket och regeringen förs med utgångspunkt att också ifrågasätta gränsskyddet. En förutsättningslös analys av detta kan man självfallet inte invända emot. Likväl måste konsekvenserna av ett borttagande eller en avgörande förändring av gränsskyddet ges en djupgående analys. Min avsikt är inte att utifrån jordbrukets utgångspunkt här föra till torgs någon uppfattning om vådan eller förtjänsten av en så långtgående förändring. Från utgångspunkten livsmedelsförsörjning under kriser eller krig anser jag att den pågående diskussionen i alltför ringa grad har uppmärksammat denna aspekt. Den nu rådande situationen med mera permanent överskott har självfallet bidragit till att ingen på allvar ifrågasatt vår förmåga till självförsörjning under avspärrning. Till detta har också bidragit det senaste försvarsbeslutets kris-, krigs- och avspärrningslägesbeskrivning. Därmed inte sagt att denna lägesbeskrivning är odiskutabel. Jag utgår ifrån att den nu arbetande försvarskommittén kommer att ge denna en någon annorlunda formulering. Jag rent av anser att det tidigare treåriga krisscenariot var att föredra. Dock torde till skillnad från tidigare en viss kanske inte helt obetydlig - import under krisskedet äga rum. Ett svenskt jordbruk verkande på en tämligen fri marknad kan förutsättas vara mera specialiserat än det nuvarande. Det torde betyda att livsmedel av olika slag i ojämförligt mycket högre grad än nu går ut och in över landets gränser. En sådan handel gör - vad gäller livsmedelsförsörjningen under en krissituation - långt mer sårbart än tidigare, då motiven för den pågående diskussionen om svenskt jordbruk tycks vara livsmedelsprodukternas kvalitet i långt högre grad än deras kvantitet. Mot denna bakgrund kan man utgå ifrån att konstruktionen av stöd till svenskt jordbruk utformas så att vi får någon underförsörjning på flera områden. förhållande bör enligt min mening såväl i kommande överläggningar mellan regeringen och svenskt jordbruk som i nu arbetande försvarskommitté uppmärksammas. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida försörjningsberedskapen avseende livsmedel. 1988/89 Jo240
mot · GC02Jo241 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo241 av och (bådam) () är en ideell organisation med syfte att främja den fritidsmässiga trädgårdsodlingen och verka för en allmän förbättring av trädgårdskultur och boendemiljö i vårt land. RST är huvudorgan för regionala och lokala hemträdgårdsförbund, trädgårdsföreningar och trädgårdssällskap samt enskilda medlemmar vars intresse är fritidsodling. Totalt finns f.n. drygt 28 000 medlemmar i förbundet. har en upplaga om 37 000 exemplar. RST är engagerat i flera olika projekt både i samarbete med kommunala förvaltningar och andra organisationer. Som exempel kan nämnas skolträdgårdsprojekt. Detta sker i samarbete med bl.a. , som uppbär statligt organisationsstöd. Flera regionala och lokala organisationer inom RST önskar sätta igång liknande verksamhet. För att kunna driva dessa samhällsinriktade projekt krävs att riksorganisationen kan ställa upp med konsulentstöd. Mycket kan göras ideellt. Det är svårt att driva gemensamma projekt utan någon form av ekonomisk ersättning. Svensk Trädgård har en verksamhet som kan jämställas med andra organisationer som får statligt stöd. Det är därför rimligt att även RST kommer i åtnjutande av organisationsstödet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om organisationsstöd till riksförbundet .
mot · GC02Jo242 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo242 av m.fl. (fp) Trädgårdsnäringen Trädgårdsnäringen omfattar dels prydnads- och köksväxter, dels frukt och bär. Det är en viktig sektor för konsumenter, producenter, näringsliv, landskapsmiljö och folkhälsan. har synnerligen goda förutsättningar för trädgårdsnäringen. Inom de östra delarna är fruktodlingen särskilt betydelsefull. Näringen står nu inför många problem. Branschen befinner sig i ett omställningsskede till följd av en till synes förestående ofrånkomlig nationell och internationell handelsrättslig avreglering. Produktkvaliteten ifrågsättes alltmer under hänvisning till användning av farliga bekämpningsmedel. Problemen är stora enligt bedömningar av en enig riksdag. Problematiken för trädgårdsnäringen företer stora likheter med jordbrukets problem som är under utredning. gällande politiska riktlinjer är föråldrade. I långtidsutredningen konstaterades både att kunskaperna om näringen är otillräckliga och att en samordnad politik saknas. har ständigt framhållit att regeringen uppmärksamt måste följa branschens utveckling. Men regeringen har inte vidtagit några långsiktiga åtgärder. Politiken har inte bara varit ryckig utan även i övrigt i hög grad bristfällig. Mot denna bakgrund är det uppenbarligen nödvändigt att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att lämna förslag till en samordnad trädgårdsnäringspolitik . måste åtgärder vidtagas för att förhindra att branschen utplånas. Här handlar det då om stöd i lämpliga former. Staten skall genom anslag, t ex i form av generösa röjningsbidrag, underlätta för de svenska producenterna att genomföra en nödvändig omställning. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning angående trädgårdsnäringen, 1 1988/89. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övergångsvis stöd för trädgårdsnäringen. () () 1988/89 Jo242
mot · GC02Jo245 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo245 av och (bådam) Trädgårdsnäringens produktionssituation har komplicerats p.g.a. att nya sjukdomar och skadegörare kommit in i vårt land. Dessa har fått fotfäste som en direkt följd av att verksamma bekämpningsmedel inte numera tillåtits för inregistrering i . Det är mycket angeläget att skärpa uppmärksamheten kring dessa problem och att effektiva åtgärder vidtas så att dessa hot mot näringen kan elimineras. Eftersom det är en klar samhällelig ambition att reducera kemikalieanvändningen så långt som möjligt måste det också vara samhällets skyldighet att medverka till att sjukdomar och skadegörare kan undertryckas med andra medel. Den mest miljövänliga vägen att gå i detta fall är genom s.k. biologisk bekämpning. Sådan bekämpning är mycket utnyttjad inom växthusodlingen av tomat och gurka. För prydnadsväxtodlingen och för frilandsproduktionen av grönsaker m.m. är dessa bekämpningsmöjligheter ännu otillräckligt utforskade. Väsentligt utökade resurser bör genom avdelas för att stödja denna forskning framgent. Det är angeläget att användning av biologisk bekämpning kan breddas till allt flera grödor inom trädgårdsproduktionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om skärpt uppmärksamhet vad gäller nya sjukdomar och skadegörare inom trädgårdsnäringen, 2. att hos regeringen begär förslag om insatser för ytterligare forskning kring biologisk bekämpning inom trädgårdsproduktionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att medel för de i yrkande 1 angivna åtgärderna bör tas ur de avgifter som trädgårdsnäringen inbetalar i form av handelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifter.
mot · GC02Jo246 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo246 av och (båda s) Jordbruksavgifterm.m. har liksom ett stort antal andra industriländer genom () avtalat med om tullfrihet för vissa av deras exportprodukter. För allmänna industrivaror och andra råvaror än livsmedel gäller generell tullfrihet med undantag för speciellt angivna varugrupper t.ex. konfektion som i regel både kvoteras och beläggs med tull. För livsmedelsprodukter (råvaror och hel- och halvfabrikat) har tullfrihet beviljats för vissa varugrupper. Tullfriheten enligt det s.k. innebär emellertid inte att livsmedelsprodukter från befrias från jordbrukets gränsskydd (jordbruksavgifter m.m.). från horisont kan det vara mycket förvånande att jordbruksprodukter för vilka avtalat om tullfrihet enligt i praktiken möts av avgifter för gränsskydd som kan vara upp till 10 gånger högre än de tullsatser som lyfts bort genom GSP-avtalen. industrialisering och ekonomiska utveckling har att utgå från deras råvaror och tillgången på billig arbetskraft. En av orsakerna till djupa skuldkris är att ersättningen för deras råvaror trendmässigt förlorat i värde jämfört med de industriprodukter de behöver importera. Möjligheten till industriell vidareförädling av livsmedelsprodukter är en av möjligheter att kompensera fallande råvarupriser och att minska på arbetslöshet genom industrialisering och export. Regeringen angav i sin deklaration efter valet att handelshindren för teko-varor och livsmedelsprodukter från bör avvecklas. För textilvarorna har regeringen senare i en proposition föreslagit att all kvotering av importen av teko-produkter från skall upphöra när nuvarande multifiber-avtal (nr IV) upphör . Förutom positiva effekter för skulle en avreglering gynna konsumenterna och bidra till en dämpning av prisökningarna i samhället, skriver regeringen i propositionen. kommer också att studera frågan om en avveckling av handelshindren för import av jordbruksprodukter från . I väntan på kommitténs bedömningar bör som första steg jordbruksavgifterna lyftas av från produktgrupper för vilka genom med redan medgivit tullfri införsel. Liksom för teko-produkter bör åtgärden förutom att stödja industrialisering också bidra till att prisökningarna för de berörda varugrupperna dämpas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att jordbruksavgifterna och andra handelshinder bör lyftas av från de livsmedelsprodukter från för vilka tecknat om tullfrihet. () () 1988/89 Jo246
mot · GC02Jo247 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo247 Väckes av och (båda s) Åtgärder för att klara jordbrukets överproduktion blir allt akutare. Olika åtgärder har vidtagits och planeras för att nedbringa överskottet. Ur produktionssynpunkt finns det inånga markområden som är av låg kvalitet såsom sand- och grusmarker och därför i första hand är lämpliga att avföra från jordbruksproduktion. Överföring av till skog är ett effektivt sätt att minska utlakningen av kväve liksom också fosforförlusterna genom ytavrinning. Störst effekt erhålls om som har sämst växtnäringshushållning överförs till skog. I , där vi har den största produktionen inom jordbruket, finns markområden vid t.ex. , och Saxtorp som är utpräglade sand- och grusmarker och är väl lämpade för skogsproduktion. Från miljö- och naturskyddssynpunkt är det väsentligt var jordbruksmarken tas ur produktion. En överföring av viss till lövskog i tätortsnära områden, t.ex. i västra helåkersbygder, skulle vara positivt för rekreation och friluftsliv och öka mångfalden i landskapet men få motsatt effekt i mellan- och skogsbygder med kulturlandskapstyper (ängar, hagar) med stora värden för naturvård, kulturminnesvård, turism och friluftsliv. saknas analyser om hur de genomsläppliga markerna påverkar miljön inom avrinningsområden. Ett sådant område är de genomsläppliga markerna vid /Ilstorp där avrinning sker till . Det är angeläget att en ordentlig kartläggning sker av de genomsläppliga markområdena och var deras avrinningsområden finns. Det finns markägare som, medvetna om problemen med överproduktion, är intresserade av att plantera skog på marker som är av låg kvalitet. Det är emellertid inte lätt att ställa om produktionen från jordbruksprodukter till skog där avkastningsresultatet börjar visa sig först . Åtgärder bör därför aktualiseras för att stimulera plantering av skog och marker som inte är nödvändiga för jordbruksproduktion. Markägare som är beredda till skogsplantering av måste investera 8 000 till . per hektar medan avkastningen börjar . Detta kräver stora kapitalresurser. För att underlätta för markägaren att heskoga lämpliga marker måste åtgärder vidtagas för att underlätta kapitaltillgången för sådana ändamål utan att kostnaderna på kort sikt blir för betungande. Ett utjämningslån där vissa räntekostnader flyttas framåt i tiden, för att minska kostnaderna i början, kan vara ett sätt, och med ett sådant eller liknande finansieringssystem skulle lättare kunna beskogas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en kartläggning av de genomsläppliga markområdena och deras avrinningsområden i syfte att skapa naturreservat och liknande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett utjämnande lånesystem för finansiering av skogsplantering på lättgenomsläppliga marker. () () 1988/89 Jo247