mot · GC02Ub239 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub239 av m. fl. Alla elever ska i ha rätt till en likvärdig utbildning oberoende av var eleven bor, vilken samhällsklass hon eller han kommer ifrån eller vilket kön eleven tillhör. Vpk arbetar för en kvalitativt bättre skola och vi har i en annan motion till årets utvecklat vår syn på en kunskapsskola för alla. En utgångspunkt för vår politik är att utbildningen ska användas för att åstadkomma ett bättre och rättvisare samhälle. är ett viktigt fördelningspolitiskt instrument. Genom att satsa stora resurser på dagens barn och ungdomar, genom att sträva efter att ge alla barn en så bra uppväxt och god utbildning som möjligt, kan man uppnå en större jämlikhet och ökad demokrati i morgondagens samhälle. I konsekvens med synen på skolan som bl. a. ett fördelningspolitiskt instrument är det av största vikt hur resurserna fördelas. Dels hur stor del av de gemensamma resurserna som skall satsas på skolan och dels hur resurserna skall fördelas inom skolan. Alla resurser är begränsade och prioriteringar måste göras. Vpk menar att skolan och utbildningen är ett område som skall ha ökade resurser i förhållande till vissa andra områden. Med en ökad målstyrning av skolan krävs ökade insatser för information. Aktuella politiska beslut, nya pedagogiska rön, resultat från lokalt utvecklingsarbete mm måste snabbt bli bekant för alla som berörs. Eleverna, lärarna, skolledningen och den lokala skolstyrelsen behöver god tillgång av information för att kunna utveckla skolarbetet och förbättra undervisningen. Vpk vill för /90 anslå till informationsverksamhet utöver regeringens förslag. Vpk menar att hela landet främjas av att har en regional balans. Tyvärr har utvecklingen gått åt motsatt håll. Därför är det nu nödvändigt att på olika sätt främja en regional utveckling. Ofta har den regionalpolitiska debatten om utbildning inriktats på högskoleutbildning. högskoleutbildning med hög kvalitet är naturligtvis viktig. Men tillgången till grundskola är ofta av än mer grundläggande betydelse än en högskola inom en radie av 15 . Vpk menar att har råd att satsa på skolor i glesbygd. En skola är ofta själva beviset på att en ort lever, medan en nedlagd skola fungerar som gravsten för bygden. Vpk anser att ett särskilt anslag bör inforas för att ge skolor i glesbygd en möjlighet att överleva och utvecklas. Dessa skolor skall både kunna existera och ha utrymme för visst utvecklingsarbete. Vi menar att ett sådant särskilt anslag, som kan disponeras av SÖ, innebär att man kan undvika uppslitande strider som den i Drevdagen. Vpk föreslår att för /90 som ett särskilt anslag anslår för särskilt stöd till skolor i glesbygd. ställs stora och motstridiga krav på syo-verksamheten i . 1 framtiden kommer dessa krav att öka, inte minst med tanke på konkurrensen om de minskade ungdomskullarna. När olika branschorganisationer konkurrerar om arbetskraften och försöker styra ungdomarnas val är det syofunktionärernas uppgift att skilja ut vad som är saklig information och vad som är propaganda. Syofunktionärerna ska anpassa informationen till elevernas behov och ge eleverna förutsättningar att själva tolka och förstå olika signaler från arbetslivet. En viktig uppgift för syofunktionärerna är också att motverka könsbundna val av yrke och utbildning och istället uppmuntra eleverna att välja efter intresse och möjligheter. I den betygsfria skola som vpk arbetar för kommer syo-verksamhetens betydelse ytterligare att öka. Vi menar även att det är av stor betydelse att syofunktionärerna deltar i undervisningen på de områden där deras kunskaper kan komma till nytta. Syofunktionärernas tjänster är statligt reglerade men statsbidragen till deras löner har minskat. Det har lett till att en del kommuner nu minskar på syo-verksamheten, vilket är olyckligt. Vpk föreslår att statsbidraget för syo i i fortsättningen skall beräknas efter samma veckotimpris som den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen. Därmed kommer statsbidraget att följa löneutvecklingen för statligt lönereglerad personal i skolan, vilket är rimligt eftersom syotjänsterna är statligt lönereglerade. Vi föreslår därför att anslås för budgetåret 89/90 för denna ändring. Vpk menar att demokratin kräver att de politiskt valda i riksdag beslutar om statliga verksamheters nivå och inriktning samt tar ansvar för beslut och verklighet inför medborgarna. Den målsättning för skolan som bestäms av måste fullföljas även om den kostar pengar. inte är rimligt att låta utgången av en avtalsrörelse bestämma elevernas behov i skolan. Det har dessutom visat sig att nedskärningar på skolans område i forsta hand drabbar de elever som har det sämst ställt. Det gäller även den nedskärning med 167 miljoner som föreslås av regeringen. Också drabbas arbetarklassens barn hårdast. När under förra beslutade om kassataket, cash-limit, så motsatte sig vpk den principen för styrning. Det avtal som parterna kom överrens om har medfört att regeringen för /90 föreslår en enprocentig minskning av statsbidragen till löner i , motsvarande . Vpk föreslår att denna nedskärning inte görs och vi vill därför utöka anslaget för statsbidrag till löner i för /90 med . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till informationsverksamhet för /90 anslår utöver regeringens förslag under anslaget B.l. 2. att till särskilt stöd till skolor i glesbygd för /90 anslår , 3. att beslutar att bidraget för syo i fortsättningen skall följa löneutvecklingen för statligt lönereglerad personal i skolan och för detta ändamål för /90 anslår utöver regeringens förslag under anslaget B. Bidrag till driften av grundskolor, 4. att beslutar att för /90 anslå ytterligare utöver regeringens förslag under anslaget B. Bidrag till driften av grundskolor. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)