mot · GC02Sk443 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk443 av m. fl. (c) Skatter Skatter för rättvisa och god miljö slår vakt om grundläggande krav i skattesystemet för att nå målen ökad rättvisa och god miljö. Skatt ska betalas efter bärkraft Höjt grundavdrag eller skattereduktion Skatt ska främja arbete och företagande Sänkta marginalskatter och marginaleffekter Sänkta skatter för småföretagen Slopad förmögenhetsskatt på arbetande kapital i företag Skatt ska gynna sparande och ett decentraliserat ägande Skatt ska styra mot en god miljö och resurshushållning Höjda energi- och råvaruskatter. Det svenska skattesystemets utveckling över en något har det svenska skattesystemet genomgått stora och principiellt viktiga förändringar. Dessa förändringar har dock inte framstått som lika påtagliga som på många andra håll i världen. Orsaken är inte minst genomförandet i etapper . reform innebar att progressiviteten i inkomstskattesystemet skärptes. Det fick extra stora verkningar genom den höjda inflationstakten då skatteskalorna inte var indexreglerade. Marginalskatteproblemet har utgjort en ständigt återkommande stötesten i bl a löneförhandlingarna. 1970-talets socialdemokratiska regeringar försökte dölja inflationseffekten genom årliga mindre justeringar av skatteskalan, dock inte motsvarande inflationens automatiska skärpningar. Det skedde i allmänhet i utbyte mot höjningar av arbetsgivaravgifterna. Den automatiska progressivitetshöjningen begränsades. I gengäld blev utrymmet för löneökningar mindre. Trots detta blev löneökningarna rekordhöga 1974-75. Den osäkerhet som på det sättet uppstod beträffande löner och skatter eliminerades delvis när den första trepartiregeringen införde indexerad skatteskala. Det systemet accepterades dock aldrig av socialdemokra De påföljande regeringsskiftena medförde därför fortsatt osäkerhet. Denna osäkerhet har sedan bestått, vilket bidragit till svårigheten att hålla Sk443 löneökningarna på en samhällsekonomiskt acceptabel nivå. ingång stod det klart att trots indexregleringen de årliga justeringarna av skatteskalan inte heller i övrigt gav den stabilitet i det ekonomiska livet som är nödvändig för en bra ekonomisk utveckling. Marginalskatterna, det höga skattetrycket, avdragssystemet m m medförde i förening med fortsatt hög inflation stora problem ur rättvise- och rättssäkerhetssynpunkt. Skatter och inflation inbjöd till en låneekonomi, som bara kunde vara till skada för landet och enskilda. Det fanns tecken på en växande "svart ekonomi. På regeringen initiativ upptogs därför 1981 överläggningar mellan partierna om en brett förankrad skattereform av mer långtgående slag. Överläggningarna omfattade både den socialdemokratiska oppositionen och de fackliga organisationerna. Den uppgörelse som till slut kom till stånd mellan , och socialdemokraterna innebar att marginalskatterna kraftigt skulle sänkas. Det maximala skatteuttaget på en inkomstökning begränsades genom införandet av ett marginalskattetak på . Marginalskattesänkningarna kombinerades med en avdragsreform. Den inriktade sig direkt mot spekulation och låneekonomi. Skattereformen som helhet premierade därmed arbete och sparande. Alla räntor förblev avdragsgilla men skatteeffekten vid avdrag för villaräntor och andra privata räntor begränsades till högst . Reformen 1981/82 fick dock aldrig de avsedda positiva verkningarna fullt ut. Efter socialdemokraternas återkomst i regeringsställning bröt den nya regeringen ensidigt uppgörelsen med och . Marginalskattelättnaderna blev i praktiken med socialdemokraternas förändringar mindre än vad som hade förutsatts i den ursprungliga uppgörelsen. Socialdemokraterna passade dessutom på att höja andra skatter. Om överenskommelsen hållits hade framför allt inkomstskatterna varit betydligt lägre . När regeringen på nytt aktualiserade justeringar av skatteskalan begärde under allmänna motionstiden , att även grundavdraget skulle räknas upp. Det godtogs av regeringen och en majoritet i , vilket ledde till justeringar . Därigenom sänktes skattetrycket med ca 10 miljarder totalt. års taxering är de 10 000 först intjänade kronorna skattefria. Justeringarna av inkomstskatten har därigenom på initiativ fått tydligare låginkomstprofil. Utformningen av det svenska skattesystemet måste knyta an till svenska skattetraditioner, med bl a vidsträckt beskattningsrätt för kommunerna och till svensk välfärdspolitik. Det innebär bl a att skattesystemet även i fortsättningen enligt upppfattning måste verka omfördelande och bygga på skatt efter bärkraft. anser att följande förutsättningar och grundprinciper ska gälla för en kommande skattereform: Den fördelningspolitiska ambitionsnivån måste höjas. Bibehållet eller höjt grundavdrag, en rättvis kommunalskatteutjämning samt sänkt moms på mat är viktiga förslag, som kan bidra till en fördelningspolitisk inriktning. Grundprincipen skatt efter bärkraft ska gälla. Finansieringen av skattereformen har även den betydelse för fördelningspolitiken. Reformen finansieras genom olika former av basbreddning främst i inkomstskattesystemet och höjd skatt på energi och råvaror. De dynamiska effekterna av en skattereform kan bedömas först när reformen genomförs. Enligt uppfattning bör en betydande del av en skattereform finansieras med skatt på energi, råvaror samt miljöavgifter. Därigenom uppnås också viktiga miljö-, energi- och naturresurshushållningsmål. Marginalskatterna ska sänkas för att stimulera arbete och sparande, minska skattekilarnas negativa effekter, minska betydelsen av eventuella obeskattade förmåner, minska skatteflykten samt öka arbetskraftens yrkesmässiga rörlighet. Målsättningen ska vara sänkt skatt för alla. Lägre skattesatser och breddade skattebaser ger möjligheter till ett betydligt enklare system än . En strävan ska vara att göra kapitalvinstbeskattningen så neutral och enhetlig som möjligt. Kapitalbeskattningen bör inte vara lägre än skatten på arbete. Enskilt ägande av aktier bör främjas framför institutionellt ägande. Det gynnar ett decentraliserat näringsliv. Hushållssparande ska stimuleras. Det sker genom sänkta marginalskatter, fortsatt skattefri avsättning till pensionssparande, men också genom införandet av personliga investeringskonton för skattefritt sparande till boende och företagande. En effektivare kommunalskatteutjämning kan erhållas genom att de specialdestinerade bidragen i huvudsak överförs till detta system, men också genom att kommunalskatteutjämningen förstärks och får spela en större roll i skattereformen. Sänkta skattesatser och breddad skattebas ska införas även för företagen. Särskild hänsyn måste tas till egenföretagarnas specifika förhållanden. Förmögenhetsbeskattning på arbetande kapital avskaffas. En skattereform måste samla ett brett parlamentariskt stöd. Skattesystemet påverkar i hög grad långsiktiga beslut om sparande och investeringar. Därför måste grundläggande principer ligga fast och därmed ge långsiktigt stabila spelregler. Stabila spelregler får vi endast om de partier som har ställt sig bakom reformen också axlar ansvaret att genomföra den. Kraven på en reformering av skattesystemet har vuxit sig allt starkare. Orsakerna kan sökas i det höga skattetrycket men också i mera djupgående förändringar i samhällsförhållandena. framförallt visat en rad tecken på att inte kunna klara de uppgifter det är tänkt att fullgöra. Kravet på en mer genomgripande reformering av skattelagstiftningen är därför berättigat. motionerade om en parlamentarisk utredning med syfte att åstadkomma ett förslag till nytt skattesystem. arbetar fem olika utredningar med inkomstbeskattning, företagsbeskattning, indirekta skatter, energi- och råvaruskatter samt real kapitalbeskattning. De skall vara färdiga att avlämna betänkanden med sikte på att ett nytt reformerat skattesystem skall kunna tas i bruk 1991. Det nuvarande skattesystemet har en rad negativa effekter på samhällsekonomin: För det första medför det höga skattetrycket i sig att de samhällsekonomiska förlusterna blir stora, bl a på grund av skatteflykt. Därför är det nödvändigt att få ned det totala skattetrycket. Detta måste dock ske i en sådan takt att rättvisa och välfärd inte hotas. För det andra innehåller skattesystemet en rad inbyggda fördelningspolitiska orättvisor. Den mest uppenbara är skillnaderna i den kommunala beskattningen som bestäms mer av skillnader i kommuninnevånarnas inkomster eller åldersstruktur, än av servicenivå och effektivitet. För det tredje medför den höga beskattningen på arbete en råd negativa effekter: det sker en snedvridning bort från arbete till mer kapitalintensiva respektive mer råvaruintensiva produktionsmetoder, de höga marginaleffekterna lockar till att ta ut ersättningar för arbete som skattefria förmåner, den internationella konkurrenskraften försvagas. De höga marginaleffekterna medverkar till löneglidning och försvårar samhällsekonomiskt acceptabla löneökningar, den småföretagsverksamhet som bedrivs som enskild firma eller handelsbolag beskattas hos ägarna. Kombinationen av hög inkomstskatt, egenavgifter och förmögenhetsskatt på i företaget arbetande kapital medför en kraftig broms på nyföretagande. För det fjärde gynnar aktiebeskattning insitutionellt koncentrerat ägande och missgynnar ägande i hushåll. Detta faktum hotar mångfalden och därmed drivkraften i ekonomin. För detfemteär bolagsskatten konstruerad för att passa varuproducerande företag. Den privata tjänstesektorn missgynnas kraftigt. För det sjätte skapar skattesystemet, på grund av sin komplexitet, byråkrati med onödigt höga samhällsekonomiska kostnader. De olika skatteutredningarna befinner sig nu (jan -89) i ett intensivt skede i arbetet. Det är därför inte nödvändigt att redan nu precisera sig mer än principiellt, eftersom material över den totala effekten för hushållens ekonomi fortfarande saknas. ställer sig positivt till en genomgripande skattereform byggd på sänkta marginalskatter och färre avdragsmöjligheter och andra basbreddningar. Det innebär emellertid inte att det förslag som regeringen presenterat ska genomföras. Det följer inte minst av att utredningsarbetet ännu inte är färdigt. Enbart kommunalskatt för de flesta inkomsttagare, kräver en så stor finansiering att basbreddning enbart inom inkomstskattesystemet inte räcker. Kravet på finansiering kan komma att leda till effekter och orättvisor som inte riktigt framgår. har därför tidigt markerat att vi inte ställer upp på reformer som innebär att sänkt skatt för höginkomsttagare betalas av låginkomsttagare. I motion klargjorde vi att vår ambition var att sänka inkomstskatten till nivån . Det stora flertalet skulle därmed få en marginalskatt på . är inte främmande för att sänka skatterna ytterligare, förutsatt att en godtagbar finansiering kan anvisas. Den sammanlagda effekten av hela skattereformen, sänkt skatt, basbreddning, måste emellertid ha en rättviseprofil. Den som på grund av låg inkomst får låga skattesänkningar och belastas med ökade kostnader genom bl a höjd moms, måste kompenseras så att totala effekten inte blir höjd skatt. Klarar vi inte detta med nu diskuterade skattesatser på , dvs enbart kommunalskatten för de flesta inkomsttagare, måste höginkomsttagarnas skattesänkningar begränsas. I det här sammanhanget bör nämnas, att en skatteskala med inriktningen , ökar möjligheterna till en rimlig och likvärdig skattesituation för egenföretagarna gentemot aktiebolag förutsatt en bolagsskatt på . Blir skattsatserna högre krävs särskilda åtgärder för egenföretagarna. har konsekvent pekat på nödvändigheten av en samordning av lönerörelser och inkomstskattesänkningar. Skulle lönerna fortsätta att öka i den omfattning som sker blir resultatet en minskad efterfrågan på arbetskraft och därmed minskade positiva effekter. Eftersom dynamiska effekter kan uppstå främst i kommunerna, måste dessa utnyttjas i första hand till inkomstskattereformens finansiering och till den kommunala skatteutjämningen. Dessa effekter kommer nämligen att förstärka skillnaderna mellan kommunerna, vilket för oss i är helt oacceptabelt. Vi återkommer till detta resonemang i avsnittet om rättvis fördelning. Det bör markeras att stor hänsyn måste tas till samhällets behov av inkomster till den grundtrygghet som människorna har rätt att kräva (vård, omsorg, utbildning mm). Det är därför högst olämpligt att genomföra en skattereform med så kraftigt sänkta marginalskatter, att resultatet i realiteten innebär ett höjt skattetryck. Ambitionen måste vara att sänka skattetrycket. Utvecklingen inom den offentliga sektorn har därmed en avgörande betydelse för möjligheten att konsekvent kunna genomföra en reform med kraftigt sänkt statsskatt. anser att det är bra med en så neutral och enhetlig kapitalbeskattning som möjligt. Vi anser att det är viktigt att åstadkomma regler för kapitalbeskattningen som motverkar spekulation och en felaktig styrning av kapitalet. Vi anser att kapitalbeskattningen ska vara så utformad att den stimulerar till sparande. En betydligt lägre skattesats på både kapital och arbete kan naturligtvis stimulera till ett ökat sparande. Arbete bör dock som regel inte vara hårdare beskattat än inkomst av kapital. anser att vissa avsteg från neutralitet och enhetlighet måste göras i en kommande skattereform. Även i fortsättningen måste möjligheter ges till avdrag för räntekostnader om än med en viss begränsning jämfört med tidigare. Vi behandlar detta längre fram i motionen. Hushållssparande är på en mycket låg nivå. Det är av allra största vikt för samhällsutvecklingen att hushållen börjar spara i stället för att låna. Ett sparande ger hushållen ekonomisk trygghet. Ett sparande i egen bostad, aktier, vinstandelsfonder, studier och i eget företag ger en positiv makt- och ägandespridning i samhället. anser att möjligheten till en skattefri avsättning till pensionssparande ska vara kvar. Därtill anser vi att möjligheter till ett personligt investeringskonto bör finnas, som medger ett skattefritt sparande även till boende och företagande. Vi har tidigare skisserat hur ett sådant förslag kan vara utformat. Vi kan konstatera att det finns ett stort intresse för den här formen av sparande. anser att det är viktigt att aktieägandet sprids i samhället i stället för som koncentreras till framför allt institutionellt ägande. Vi vill därför betona att en kommande aktiebeskattning måste ta hänsyn till detta. 4.5 Beskattning av boendet har tidigare försvarat möjligheterna till avdrag för bostadsräntor. Det kommer vi att göra även i fortsättningen. har emellertid samhällsutvecklingen bidragit till koncentration och överhettning varvid boendekostnaderna på vissa håll i landet ökat lavinartat. Orsaken har varit bostadsbrist. Många hushåll har genom höga hyror kommit i en situation, där hyreskostnaden blivit så hög, att man har varit tvungen att låna. Som exempel kan nämnas människors behov av egen bil för att ta sig till och från arbete, där alternativa resmöjligheter ej finns. Här finns studerande med stora studieskulder, som inte hunnit bygga upp ett eget kapital och därmed har ett fortsatt behov av att låna till eget bohag eller eget fortskaffningsmedel. Det är därför i dagens läge svårt att hävda att människor enbart är beroende av att dra av bostadsräntor för sitt boende och sin försörjning. Vi accepterar liksom tidigare att värdet av underskottsavdragen blir mindre genom en sänkt skattesats. Det anser vi vara en riktig basbreddning, som kan mötas med motsvarande skattesänkning. Det är viktigt att också skapa ett system där möjlighet till bostadsbyte finns oberoende av boendeform. Dagens reavinstbeskattning med olika behandling av villor och bostadsrätter måste anses vara helt felaktigt. kan inte ha ett system som binder människor vid en viss boendeform. Utredningen om indirekta skatter prövar nu möjligheterna att bredda momsbasen. Detta kan komma att leda till ökade boendekostnader. För dem som får kraftiga skattesänkningar kommer det att Finnas en ökad disponibel inkomst att betala dessa fördyringar med. Däremot kommer det att finnas stora grupper med inkomster strax över eller under den nivå, där regeringen anser att marginalskattesänkningar ska göras. Dessa människor kommer däremot inte att ha någon extra disponibel inkomst att betala dessa höjda boendekostnader med. Ett belysande exempel är pensionärer med låg eller ingen ATP, som inte får några märkbara skattesänkningar, men som får höjda bostadskostnader. Kommunerna kommer att bli tvungna att höja det kommunala bostadstillägget och så är det offentliga ekorrhjulet i full gång igen. När beslut om skattereformen och dess finansiering ska fattas, då krävs en totalanalys av effekterna främst på boendeområdet. Summan av begränsat underskottsavdrag, eventuellt höjd fastighetsskatt och borttagande av schablonintäkt, höjd förmögenhetsskatt genom kraftigt höjda taxeringsvärden samt höjda driftskostnader på grund av breddad moms, måste bedömas i förhållande till skattesänkningar för människor i olika inkomstlägen. Det får inte bli så att reformen leder till höjda bostads- och socialbidrag eller till mer rundgång. Det skulle innebära ökade utgifter för stat och kommun i , då vi behöver minskad belastning på skattesystemet, på grund av utgifter för den offentliga sektorn. I det här sammanhanget har förmögenhetsbeskattningen sin betydelse. Regeringen borde lägga förslag om en ändring av lägsta skattefria gräns och procentsatser med tanke på de mycket stora taxeringshöjningar som kommer . 4.6 Avdrag för resor till och från arbetet anser att avdrag för resor mellan bostad och arbete ska finnas kvar. Samhället har en struktur , där bostäderna ligger långt från de etablerade arbetsplatserna. Föräldrar får ändå betala fullt för sina resor till och från daghem, som ofta ligger långt från bostaden. Vi har inte ett samhälle som tillåter många att gå till sin arbetsplats. Vi har inte heller byggt ut de kollektiva transportmedlen på ett sådan sätt att alternativ finns i de flesta fall. Vi kan inte straffa inkomsttagarna för den samhällsstruktur som den nuvarande regeringen varit med om att driva fram. motsätter sig därför en basbreddning, genom att avdraget för de s k arbetsresorna tas bort eller ytterligare begränsas. Vi betraktar avdrag för resor till och från arbetet som en kostnad för intäktens förvärvande. 4.7 Grundavdrag och schablonavdrag Grundavdraget upgår till , dvs var och en kan ha en inkomst på skattefritt. har länge hävdat grundavdragets betydelse för en person med låg inkomst. har föreslagit att schablonavdraget minskas med i samband med införandet av vårdnadsbidrag. har redan tidigare kritiserat schablonavdraget, då det inte alltid motsvaras av lika stora kostnader. Vi ställer oss inte avvisande till att minska schablonavdraget ytterligare i samband med skattereformen. Däremot är det viktigt att schablonavdraget gäller även för egenföretagare. Kommunalskatternas ökade betydelse i samband med en stor skatteomläggning gör att en rättvisare kommunalskattebeskattning blir än mer nödvändig. har i en särskild motion om kommunalskatteutjämning beskrivit ett förslag . Kommunsektorn som helhet kommer inte att förlora på skattereformen som regeringen föreslagit. Däremot kommer de stora skillnaderna mellan kommunerna att öka. Invånarnas skattekraft har en grundläggande betydelse för vilken skattelättnad de erhåller. Hög kommunalskatt och låg skattekraft följs ofta åt. I en kommun med hög kommunalskatt krävs det betydligt större löneökningar procentuellt sett för en realinkomstökning än i en kommun med låg skatt. På samma sätt krävs det en betydligt högre procentuell inkomsthöjning för en låginkomsttagare än för en höginkomsttagare vid en kommunalskattehöjning, för att det ska resultera i en real förbättring. Höjda priser på mat och boende är lika stora oberoende av inkomststorlek. En kraftig kommunalskatteutjämning kan motverka ökade klyftor i samhället, som annars kommer att bli följden av den föreslagna skattereformen. Därför är den nödvändig. Vi utvecklar i en särskild motion vår långsiktiga syn på ett förstärkt och stabilt system för kommunalskatteutjämning och lämnar ett provisoriskt förslag . 4.9 Sänkt skatt på mat Sänkt matmoms har en fördelningspolitisk grund. En årlig matkostnad på utgör en betydligt större andel för en person med i disponibel inkomst än för den med . En sänkning av matskatten på t ex betyder av den lägre inkomsten, men endast 1,av den högre inkomsten. Effekten av sänkt matskatt kan jämställas med en skattereduktion lika för alla. I en kommande skattereform har därför detta förslag stor betydelse för möjligheten att ge även låginkomsttagare sänkt skatt. Vi har tidigare visat på att den sänkta matskatten kan finansieras med höjd moms på kapitalvaror m m. Det finns utredningsmaterial som styrker att detta ger den största fördelningspolitiska effekten. Vårt ovannämnda krav utgår inte bara ifrån barnfamiljers behov av lägre matpriser, utan tar också hänsyn till pensionärers, studerandes och över huvudtaget låginkomsttagares behov av låga matpriser. Den insikten finns inom men däremot inte här i . En harmonisering i det här avseendet med skulle därmed innebära en rättvisare fördelning. anser att långsiktiga spelregler måste sättas upp för företagandet. Detta är viktigt för att investerare skall våga engagera sig i ekonomiska satsningar och ha en rimlig chans att bedöma utfallet av sin investering. Engångsskatter är en skatteform som inte svarar upp mot detta krav på långsiktighet. Bolagsbeskattningen är proportionell och uppgår till . Den reella skatt som företagen erlägger är dock betydligt lägre. Detta beror på att generösa reserveringsmöjligheterna, bl a lagernedskrivningar. Dessa regler har främst anpassats för varuproducerande företag. Tjänstenäringarna har missgynnats. har uppfattningen att skattesatsen för bolagsbeskattningen bör sänkas och att skattebasen breddas. Egenföretagarnas speciella situation måste särskilt beaktas. Det gäller innehavare av enskild firma och delägare i handelsbolag. Dessa beskattas enligt inkomstskatteskalan för fysiska personer, men går miste om avsättnings- och resultatutjämningsmöjligheter om en basbreddning genomförs. Någon form av reserveringsmöjlighet kommer att behövas även för alla företagsformer. Speciella regler behövs dessutom för nystartade företags möjligheter till kapitalbildning. föreslår en omläggning av löneskatter och egenavgifter till förmån för småföretagare. Reformen finansieras i sin helhet inom avgiftssystemet. Våra förslag innebär i en första etapp en sänkning av sjukförsäkringsavgiften på en lönesumma , vilket motsvarar en skattesänkning på . Vidare föreslår vi att egenavgifter inte tas ut för inkomster motsvarande ett basbelopp, f n . Förslagen innebär att samtliga företag med en lönesumma får en sänkning av sina arbetsgivaravgifter. Utvecklingen har gått i riktning mot lindrad förmögenhetsbeskattning av i företaget arbetande kapital. Enligt vår uppfattning är det angeläget att den utvecklingen kan fortsätta. Vi föreslår att denna förmögenhetsbeskattning slopas. Vinstdelningsskatten och löneavgiften som går till löntagarfonderna bör avskaffas. utvecklar sin syn på löntagarfondsavvecklingen i en trepartimotion tillsammans med moderata samlingspartiet och . Skatter och avgifter på miljö, energi och råvaror Enligt uppfattning är det angeläget att utnyttja skatte- och avgiftsinstrumentet för att främja energi- och resurshushållning samt bättre miljö. I det kommande reformarbetet på skatteområdet bör miljöavgifterna ägnas särskild uppmärksamhet. föreslår följande riktlinjer för energibeskattningen: Importerade och miljökrävande energiråvaror som kol och olja åsätts en energilikformig (per energienhet lika) beskattning. Importerade mindre miljökrävande energikällor som naturgas skall ha en miljörabatt och skatten bör vara hälften räknat per energienhet i Mot. 1988/89 jämförelse med olja. Inhemska bränslen inkl förnybara drivmedel skall ej beskattas.