ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02A238 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda s) Anställning med lönebidrag Anställning med lönebidrag är en viktig arbetsmarknadspolitisk åtgärd för många människor med handikapp. Särskilt ungdomar med grava och sammansatta handikapp har behov av denna åtgärd. Möjligheten till anställning med lönebidrag hos allmännyttiga organisationer är begränsad. Orsaken till begränsningen är att lönebidraget ibland mera fått formen av ett organisationsstöd och att åtgärderna inte alltid kommit personer med de svåraste handikappen till del. Frågan är emellertid vilka konsekvenser begränsningen i verkligheten fått. Man har anledning att befara att situationen inte underlättats för personer med grava handikapp utan kanske tvärtom försvårats. betänkande Vägar till arbete föreslog att lönebidragen skulle kunna användas utan några begränsningar. Det är nu tid att utvärdera nuvarande begränsningars konsekvens i syfte att finna åtgärder som underlättar för personer med grava handikapp att komma in på arbetsmarknaden. Lönebidraget borde vara flexiblare utifrån den enskildes förmåga att klara sina arbetsuppgifter. Det måste gå att bevilja ett högre lönebidrag om den enskilde har en sjukdom som tilltar eller att lönebidraget förblir oförändrat om prestationsförmågan och förmågan till självständigt arbete är . Principen lika lön för lika arbete måste gälla i alla sammanhang. Därför borde det tak som finns för lönebidragsberättigad lön slopas. Anställda med lönebidrag är anställda med samma rättigheter och skyldigheter som andra. Därför måste också lönerna kunna följa avtalen på arbetsplatsen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvärdering av volymbegränsningar för anställda med lönebidrag, flexiblare lönebidrag och avtalsenliga löner för lönebidragsanställda.
mot · GC02A240 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A240 av m.fl. (c) Arbete åt flyktingar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi226 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande arbete för flyktingar och invandrare. () () () () () Per-O la ()
mot · GC02A241 · 1989-01-23 00:00:00 — av () Arbetsmarknadssituationen för museimän Den svenska arbetsmarknaden har utvecklats förhållandevis gynnsamt. Antalet arbetslösa har gått ner, och antalet öppet arbetslösa uppgår till av totala arbetsstyrkan. Inom vissa branscher råder brist på kompetent arbetskraft. Det finns emellertid en sektor där arbetslöshetssituationen är mycket stor. Det gäller kultursektorn. Allra värst drabbat inom detta område är museimännen. Med en arbetslöshetssiffra pendlande mellan och i bästa fall är läget minst sagt anmärkningsvärt. Och mycket svårt för de arbetssökande. Arbetsuppgifter för dessa museiinstitutioner och andra kulturinstitutioner innebär svårigheter med den långsiktiga planeringen, bristande möjligheter att kunna uppfylla uppsatta krav och mål och en svår arbetslöshetssi tu tion för utbildad museipersonal. Det finns enligt min uppfattning anledning att göra en ordentlig översyn över effekterna av nuvarande situation inom denna sektor. Utgångspunkten bör vara att de resurser som tillförs museerna via lönebidragsmedel, i stället överförs direkt i form av ökade anslag till museerna. De positiva effekterna av detta är dels att bättre långsiktig planering av verksamheten kan göras, viktiga basfunktioner inom verksamheten kontinuerligt kan upprätthållas och att kvaliteten i arbetet och effektivitet i verksamheten kan höjas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om överförande av den resurs som nuvarande lönebidrag omfattar, dvs. ca , från arbetsmarknadshuvudtiteln till kulturhuvudtiteln i form av kraftigt ökade grundbelopp till länsmuseerna.
mot · GC02A245 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:A245 av m.fl. (c) Handikappade och arbetsmarknaden, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:So252 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om handikappades tillgång till arbetsmarknaden, 2. att beslutar slopa taket för lönebidragsanställningar i ideella organisationer. () () () () () ()
mot · GC02A246 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:246 av m.fl. (fp) Lönebidragen till anställning av handikappade, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So255 hemställs 1. att avvisar den av regeringen förslagna neddragningen av 100 lönebidragsplatser hos arbetsgivare som får full kostnadstäckning vid anställning med lönebidrag, 2. att beslutar att ytterligare 145 personer skall beredas anställning hos arbetsgivare som får full kostnadstäckning för anställning med lönebidrag, 3. att beslutar att till anslag C 5 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /90 anvisa 3.885.382.000 kr varav 28,5 milj.kr. skall användas för ytterligare insatser vad gäller datorbaserade hjälpmedel för handikappade och 30,6 milj.kr. skall användas för 245 lönebidragsanställningar med full kostnadstäckning, 4. att hos regeringen begär förslag angående möjlighet att erhålla lön vid arbete på dagcenter. () () () () ()
mot · GC02A247 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A247 av m.fl. (s) Utbildningsbidrag för studier inom det reguljära utbildningsväsendet Behovet av vuxenutbildning är mycket stort i . Länets industristruktur och traditioner har inneburit att många saknar grundutbildning. Det visar sig också att trycket på utbildningväsendet är stort. I vissa kommuner är det långa väntetider för att få påbörja utbildning inom KomVux etapperna 1 4. Detta beror delvis på att man i länet måste prioritera utbildningsplatser i inlandskommuner med stora arbetsmarknadsproblem. visar en undersökning från SCB att tillhör ett av de län som har den lägsta andelen vuxenstuderande i landet. Man har då räknat antalet studerande inom KomVux, grundvux, folkhögskolans långa kurser samt fristående kurser inom högskolan. Vi vet att satsning på utbildning är ett mycket verksamt instrument för att motverka regional obalans. I ett stort glesbygdslän som , där det för många är omöjligt att pendla till arbete på andra orter, gäller detta vuxenutbildning i synnerhet. Man måste anpassa sig till ortens arbetsmarknad och det kan man göra genom utbildning. Då arbetslöshetstalen är höga i flera norrbottniska inlandskommuner är utbildningsbidragen viktiga för att stimulera till vuxenutbildning. För /89 har beslutat att antalet personer som kan beviljas utbildningsbidrag inom det reguljära skolväsendet får uppgå till högst 20 000. Regeringen föreslår nu samma omfattning för /90. Erfarenheterna från är att antalet utbildningsbidrag för studier inom det reguljära utbildningsväsendet i länet är för få. Vi kan ta som exempel. Här är arbetslösheten eller 1.100 personer. Man har också kvinnounderskott i befolkningen. beviljade arbetsförmedlingen i utbildningsbidrag till 350 personer. Av dessa skulle merparten skaffa sig grundskolekompetens. får man enligt AMS- och LAN-direktiv bara bevilja utbildningsbidrag till 25 personer. Många av de som söker dessa utbildningsbidrag är kvinnor. För att tillgodose behovet av utbildningsbidrag i det reguljära utbildningsväsendet, i främst de norrbottniska inlandskommunerna, krävs att det totala antalet personer som kan beviljas dessa bidrag utökas. Alternativt måste de norrbottniska inlandskommunerna, med ett stort behov av vuxenutbildning och en svår arbetsmarknadssituation, i AMS fördelning, få en större kvot än vad som varit fallet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet i av utbildningsbidrag inom det reguljära utbildningsväsendet. () ()
mot · GC02A251 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :A251 Platser med lönebidrag hos ideella organisationer Antalet platser med lönebidrag hos ideella organisationer har endast tillåtits öka i marginell omfattning. Årets budgetförslag är en minskning, då regeringen under pågående budgetår, fört över anslag från ovanstående till särskilda lönebidrag. Att arbeta inom ideella organisationer är oftast utomordentligt stimulerande. Inom organisationen finns intressanta arbetsuppgifter, social gemenskap och inte minst ges uppskattning för de insatser den anställde gör. Problemet är att föreningar och organisationer saknar egna ekonomiska möjligheter att anställa personal. Antalet arbetslösa arbetshandikappade är mycket högt, trots att arbetsutbudet är stort. Det finns helt enkelt inte arbete på den öppna marknaden som de handikappade kan erhålla. Den höjning av livskvaliteten för de handikappade som erhåller arbete samt de samhällsekonomiska vinsterna är väl kända och behöver därför inte ytterligare kommenteras. Därför måste antalet lönebidrag hos allmännyttiga organisationer tillåtas öka kraftigt, förslagsvis av nuvarande antal, som förklarar sig villig att föreslå ytterligare medel om så behövs. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om platser med lönebidrag hos ideella organisationer.
mot · GC02A252 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :A252 (s) distriktsindelning I betänkandet yrkesinspektionens distriktsindelning - Ds A 1979:4 föreslogs att tvålänsdistrikten skulle delas så att varje län skulle utgöra ett eget distrikt. Då det gällde Växjödistriktet anfördes dock att om och skulle utgöra var sitt distrikt, så skulle distrikten inte erhålla tillräckligt stora och allsidigt sammansatta distriktsenheter. I betänkandet anfördes emellertid också Om yrkesinspektionens utbyggnad fortsätter bör det emellertid vara möjligt att skapa ett eget yrkesinspektionsdistrikt för (s. 109). Fastän den tidigare kommunala tillsynen över de mindre arbetsplatserna numera är överflyttad till yrkesinspektionen med därav utökad arbetsvolym för inspektionen, utgör och fortfarande ett enda distrikt med distriktskontoret placerat i . Skadorna i arbetslivet är omfattande och som en följd härav har regeringen tillsatt en särskild arbetsmiljökommission, vars uppgift är att föreslå åtgärder mot detta växande problem. Att en särskild kommission fått detta uppdrag får emellertid inte hindra att beslut fattas som är ägnade att öka möjligheterna att angripa de dåliga arbetsmiljöerna. Det är således hög tid att yrkesinspektionsverksamheten inom rustas för att möta 1990-talets krav. Dessa kan knappast tillgodoses utan ökade insatser från samhällets sida för en bättre utbyggd skyddsorganisation. I en sådan förbättrad organisation ingår också en väl avpassad distriktsorganisation. Det finns alltså starka motiv för att distriktsindelningen avpassas till länsindelningen, så att bildar ett eget distrikt. Det finns tillräckligt med arbetsuppgifter inom för att bilda underlag för en väl fungerande och rationell inspektionsenhet. Vissa branschinspektörer och andra specialister ger redan nu service åt flera distrikt . Detta kan självfallet utnyttjas om Växjödistriktet delas. Ett annat viktigt argument är att till skillnad från är ett kustlän med bl. a. omfattande fiske och fiskförädling, örlogsbas och ett stort skeppsvarv, områdesbas för m. m., vilket medför speciella problem. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till delning av det nuvarande yrkesinspektionsdistriktet för och , så att kommer att utgöra ett eget distrikt. () () 1* 1988/89.
mot · GC02A253 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:A253 pågår en försöksverksamhet med särskilda utvecklingsinsatser i östra . Projektet har varit mycket lyckat. Helt klart har man lyckats bromsa upp utflyttningen och man har skapat en framtidstro i denna länsdel som gör att många människor nu vill hjälpa till att utveckla sin bygd. Mellan minskade befolkningen i detta område med 541 personer, men ökade den med 146 personer. Befolkningsutvecklingen är ett säkrare mätinstrument än arbetslöshetstal, eftersom en förbättrad arbetslöshetsstatistik i dessa bygder kan vara indikator på att unga människor har flyttat, man har övergett tron på en framtid i sin hembygd, och detta är allvarligt. Sedan projektet startade har många jobb räddats, men också många nyskapats. Totalt rör det sig om ca. 700 arbetstillfällen, därav har 500 nyskapats. En bygd som åderlåtits som östra , kan man inte reparera , och mot den bakgrunden har länsarbetsnämnden i hos AMS hemställt om en förlängning. Även AMS har ansett det angeläget att projektet får fortgå och föreslår i sin anslagsframställning att 40 milj.kr. anvisas under ytterligare två budgetår. Arbetsmarknadsministern har i sin bilaga till årets budgetproposition ej bifallit AMS:s framställan, utan hänvisar till att hon under anslaget sysselsättningsskapande åtgärder föreslår 200 milj.kr. till AMS, att friare disponera i åtgärder för att klara lokala och regionala arbetsmarknadsproblem. Utsikterna att klara en fortsatt offensiv satsning i östra minskar drastiskt, eftersom skall konkurrera med hela övriga landet om de nämnda 200 milj.kr. Otänkbart är också att man skall klara en särskild satsning i östra av de ordinarie medel som tilldelas länet. Samhällets uthållighet borde vara större, eftersom man klart kan visa positiva effekter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förlängning av Östra . () ()
mot · GC02A256 · 1989-01-25 00:00:00 — av m fl (s) Ökade arbetstillfällen för funktionshindrade Sorn en produktionsfaktor i samhället har numera uppnått en betydande volym. Alltmer blir anlitat av svensk industri för kompletteringar med arbetsintensiva underleveranser. Kritiken mot om konkurrens med småföretagsamheten har tystnat. Den noggranna kostnadsuppföljningen har medfört att inte kan beskyllas för otillbörlig konkurrens. Utvecklingen har dock medfört att verksamhet är otillräcklig. Läkarna blir allt skickligare i att rädda liv. Efter allvarliga olycksfall eller sjukdomstillstånd blir ofta en överlevandes roll dock ett liv som funktionshindrad, särskilt bland trafikolycksfallen, som tilltar i antal. Nya bestämmelser medför att yrkesskador följs upp bättre, som de ökar. Yrkesskadade kan ofta vara skickliga yrkesarbetare, för vilka sysslolöshet blir olidlig. Sammantaget kan behovet av en särskild verksamhet bedömas mot att omkring 35 000 människor av hithörande kategori är anmälda som arbetssökande. Det är således helt nödvändigt att verksamheten utökas väsentligt. En fördel med att verksamheten utökas inom är att man där besitter stor skicklighet i att utveckla och marknadsföra sin produktion. En nackdel för vore om lönsamhetssträvandena där stördes. Möjligen kan det övervägas att avsättningen till ett utbyggt regleras efter den individuella graden av arbetshinder vilket med modern dataredovisnng bör kunna ske i stort sett omärkligt även för den sysselsatte. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av samhällets möjligheter att ge arbete åt funktionshindrade. () ()
mot · GC02A257 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:A257 av m.fl. (s) Kompetensutveckling inom små och medelstora företag Kompetensutvecklingen på arbetsplatserna är en av 1990-talets viktigaste frågor. Arbetskraftens kompetens blir en alltmer avgörande internationell och inomnationell konkurrensfaktor. Den ökade medelåldern hos arbetskraften, som tillskottet av nyutbildade ungdomar minskar, innebär att än större krav ställs på kontinuerlig vidareutbildning av redan anställda. Därtill kommer svårigheten att nyrekrytera arbetskraft med adekvat utbildning eller erfarenhet. Det är i princip företagens ansvar att svara för sin kompetensförhöjning. På samma sätt, är det i huvudsak en arbetsmarknadspolitisk uppgift att med utbildningsinsatser och andra åtgärder göra personer utanför arbetsmarknaden attraktiva för företagen. Även om företagens investeringar i vidareutbildning ökat , riktas dock oftast utbildningen till basanställda som redan har en utbildning. Dessutom genomförs vidareutbildning i huvudsak inom företag med s.k. förnyelsefonder. Näringslivet i präglas av små och medelstora företag. Dessa företag har som regel inte haft möjlighet att avsätta medel för förnyelsefonder. Den kontinuerliga vidareutbildningen blir härigenom mycket begränsad vilket kan äventyra en fortsatt utveckling av företagen. är länsarbetsnämndens resurser för utbildning i företag mycket begränsade såväl för redan anställda som för personer som skulle kunna erhålla anställning om den kunde föregås av utbildning i det aktuella företaget s.k. garantiutbildning. Undertecknade finner det mycket angeläget att ytterligare resurser tilldelas länet/utveckling av företagsutbildning. Sådana resurser skulle möjliggöra en fortsatt utveckling av länets små och medelstora företag som saknar förnyelsefonder. Enligt vår uppfattning behövs ökade resurser - dels för att stimulera arbetsgivare och fackliga organisationer att inventera utbildningsbehov hos företag och anställda, - dels för att inventera tillgängliga resurser för att genomföra erforderlig utbildning, - dels för att genom bidrag till företag stimulera för utbildning av redan anställda och - dels för att genom utbildning i företag underlätta rekrytering till företagen. Arbetet kan med fördel bedrivas inom ramen för respektive arbetsförmedlingsnämnd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av kompetensutveckling inom små och medelstora företag. () () () ()
mot · GC02A258 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:A258 av m. fl. Demografiska databasens filialer, m.m. i har ett 75-tal personer, mestadels kvinnor, anställts på beredskapsmedel för att utföra registreringsarbete för Demografiska databasen i samt för och . Arbetsplatserna är i Norrbotten förlagda till inlandskommunerna . I finns en permanent produktionsenhet under Demografiska databasen. Vid Demografiska databasens produktionsenheter registrerar, bearbetar och tillhandahåller man historiska källmaterial på ett lättillgängligt sätt med hjälp av data. Materialet består till största delen av kyrkböcker och husförhörslängder. Vid de andra arbetsplatserna sker dokumentation av olika material av socialhistorisk karkatär. finansierar en stor del av produktionsverksamheten, då det bedrivs som beredskapsarbete. Denna finansieringsform kommer emellertid att avvecklas . kan dock också tänka sig en etappvis nedtrappning av beredskapsmedlen om andra finansieringsvägar kan skönjas. Verksamheten är uppenbarligen av stort värde för huvudmännen. Behovet av dessa dokumentationer är stort bland forskare, men också för andra. De kvinnor som utfört produktionsarbetet har också erhållit kunskaper och kompetens på detta område. I har en stiftelse bildats för att sälja data- och undervisningstjänster med utgångspunkt i databasens material. För att utröna det vetenskapliga värdet av databasens verksamhet har en utvärderingsman utsetts av humanistiska forskningsrådet. Denne skall utföra sitt arbete så att det tangerar den forskningspolitiska propositionen 1990. har olika förslag framkommit om hur framtiden för dessa produktionsenheter skall kunna tryggas. Här har betonats att målsättningen bör vara att materialet skall kunna anpassas till olika avnämargrupper och verksamheten marknadsföras och utvecklas. Då de beredskapsarbeten som utförs åt de olika huvudmännen är av stort värde för myndigheterna och dessutom av stort arbetsmarknadspolitiskt värde, vore det otillfredsställande om dessa arbetsplatser, med all den kompetens som där byggts upp, bara skulle dö ut. Det kan inte vara riktigt att samhälleliga investeringar i människor och maskiner bara skall gå till spillo. Det har inte samhället råd med, allra minst i inland. För att tillskapa en rationell organisation, där man kan fortsätta det viktiga arbetet med att registrera dessa historiska dokumentationer och där man tar Mot. 1988/89 till vara kompetensen hos personalen, är det helt nödvändigt att ett A258 fruktbringande samarbete kommer till stånd mellan de aktuella huvudmännen. Samarbetet måste utmynna i konkreta förslag om hur verksamheten skall fortsätta . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om framtiden för Demografiska databasen samt Nordiska muséets och beredskapsarbetsplatser i . () ()
mot · GC02A259 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (fp) Upphävande av lagen om byggnadstillstånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo409 hemställs att beslutar att avskaffa lagen om byggnadstillstånd () () () () () () ()
mot · GC02A260 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :A260 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So305 hemställs att hos regeringen begär förslag om utbildning för vårdpersonal inom i AMU:s regi enligt motionens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1988/89.
mot · GC02A261 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:A261 av m.fl. (m) Arbetsförmedlingsmonopolet m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr314 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjandet av AMS-medel inom kulturområdet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet inom kultursektorn. () () () ()
mot · GC02A263 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A263 av och (båda s) Projektorers och konstruktörers arbetsmiljöansvar I motion 1986/87:So718 hemställdes om en översyn av gällande lagstiftning rörande arbetarskyddsansvar, så att lagstiftningen även skulle omfatta projektorers och konstruktörers ansvar för arbetsmiljö och skyddsåtgärder på byggarbetsplatser. anförde i sitt betänkande 1986/87:17, att utskottet delade motionärernas uppfattning om vikten av att beakta arbetsmiljösynpunkter redan på ett tidigt stadium av planeringsprocessen för att en god arbetsmiljö skall uppnås. På utskottets förslag beslutade dock att avslå motionen, med hänvisning till att regeringen tillsatt en utredning för behandling av denna fråga, som även aktualiserats genom skrivelse från Arbetarskyddsstyrelsen. I avslagsyrkandet förutsatte utskottet att arbetet i utredningen skulle bedrivas skyndsamt. Utredningsarbetet har inte medfört att regeringen presenterat något förslag i denna angelägna fråga. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skyndsamma åtgärder i syfte att fastställa projektorers och konstruktörers ansvar för arbetsmiljö och arbetarskydd.
mot · GC02A265 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A265 av och (båda c) Arbetsmarknadsutbildningen inom det reguljära skolväsendet Regeringen föreslår att antalet platser i arbetsmarknadsutbildning i gymnasieskolor, folkhögskolor och andra utbildningar av ej AMU-karaktär skall skäras ner med en femtedel. De av länsarbetsnämnderna köpta utbildningsplanerna inom ordinarie skolutbildningar har haft stor betydelse för många människor i Norrlandslänen. Genom en god grundutbildning ökar i hög grad möjligheterna att erhålla arbete i hemlänen. i men också i har i stället för att erbjuda flyttning satsat på riktade utbildningsinsatser inom områden där sedan arbete kan erbjudas inom lokalt näringsliv och arbetsmarknad. Detta är en klok linje. Utbildning för arbete på hemort och i länet i stället för den tidigare ensidiga ungdomsutflyttningen. Vi reagerar därför negativt när regeringen föreslår att antalet inköpta platser inom det ordinarie skolväsendet skall skäras ner med 5 000 platser. Regeringsförslaget innebär flyttlass i stället för utveckling. Vi föreslår därför att skall besluta att minst oförändrat antal platser skall ställas till Norrlandslänens förfogande för nästa budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställs att tilldelar länsarbetsnämnderna minst oförändrat antal utbildningsplatser för upphandling inom reguljära skolväsendet.