ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Fö401 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö401 av i (c) kastell och museum 1988/89 FÖ401402 En arkitektoniskt formskön skapelse - ett byggnadsminnesmärke över gångna generationers försvarsansträngningar. Kastellet tjänar som museum såväl inom- som utomhus. Utomhus bl.a. med en minneslund över omkomna artillerister samt ett 25-tal artilleripjäser på gården och . Inomhus har museet tagit ca 30 rum i anspråk. fästnings museum invigdes på som ett förbandsmuseum. Samlingarna hade tillkommit som gåva av KA l:s kamratförening och av enskilda givare. överlämnades samlingarna som gåva till staten för att påföras statens militärhistoriska samlingar. I samband med detta gav Kungl Maj:t i brev museet dess status med namnet . Samlingarna flyttades 1962 till kastell och ställdes ut i den västra linjens tjugo rum. Där återinvigdes museet den . Museet har utökats i flera etapper. senast med det mesta av från . Kostnaderna för verksamheten bestrides helt av försvarets budget och uppgår till ca . Försvaret har andra viktiga uppgifter att lösa och vill givetvis avlastas denna kostnad. De utredningar som gjorts bygger på denna målsättning. I det förslag till framtida utnyttjande av kastell som tagits fram av Fort F och är avsikten att bygga om kastellet till VIP-konferenshotell. Förslaget har fått en alltför kommersiell inriktning och tar för litet hänsyn till allmänhetens behov av tillgång till kastellet, museets behov av lokaler samt kastellets exteriör. Kastellet föreslås få ytterligare en våning. Det är mycket viktigt att allmänheten även får tillträde till kastellet i full omfattning. Den verksamhet som bedrivs med museum, opera- och teaterföreställningar och konstutställningar är en väl lämpad verksamhet i denna kulturbyggnad. som besöks av ca 20 000 personer tillhör de värden som måste tryggas för framtiden. Museéts information om försvaret av och dess skärgård är sådant som är av riksintresse och en omistlig del av vår historia. 1 1988189.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att driften av kastell skall ske med särskilda statliga medel. 1988/89 Fö401
mot · GC02Fö404 · 1989-01-17 00:00:00 — Den bevakningen i visar klart att stormakternas intresse för och Östersjöutloppen inte är historiskt betingat utan har en reell militärpolitisk bakgrund. är ett av världens mest trafikerade internationella sund. sker över 25 000 fartygspassager genom sundet och 140 000 passager över sundet. Örlogsfartyg passerar ofta genom sundet, ca 1 000 . Både i fred och i krislägen finns ett såväl militärt som civilt behov av att övervaka den intensiva sjötrafiken i och kring . Resurserna för övervakning är otillräckliga både avseende antal och kvalitet. Sjöbevakningens radarstationer saknar förmåga att identifiera och därför krävs fartyg till sjöss. Trots det goda samarbetet med tullen och flygvapnet krävs fartyg för kontinuerlig uppföljning av fartygsrörelserna runt . Bevakningen av fungerar inte. Luckorna till sjöss är allvarliga. Överbefälhavaren beslöt att tillföra militärbefälhavaren i södra militärområdet en vedettbåt för att förstärka bevakningen i . Men det räcker inte. Här följer några förslag till åtgärder: - I borde försök göras med direkt inplacering av några tullkryssare/ tulljakter i marinens sjöbevakning. - Ytterligare vedettbåtar (bevakningsbåtar) placeras i och bemannas med frivillig personal (ex. från sjövärnskårerna i ) som kontrakteras för frivilliga insatser - insatser som skulle fylla luckor vid semester, helgledigheter, reparationer, m.m. för ordinarie styrka. Detta skulle innebära ett resurstillskott utöver de mycket begränsade insatser som det hemvärnet erbjuder. Målsättningen för havsövervakningen i bör vara närvaro till sjöss 24 tim./dygn och att tillvarata och integrera alla resurser för att åstadkomma en optimal övervakning: marinens och tullens kustbevakning och frivilliga resurser i en ny "Guard. 1* 1988189.3 sami. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående förstärkt havsövervakning i . 1988/89 FÖ404
mot · GC02Fö405 · 1989-01-18 00:00:00 — av (vpk) Omlokalisering av /F20 Behovet att flytta flygflottiljen /F20 från ökar. Vpk har i tidigare motioner väckt frågan om en förflyttning av flygflottiljen /F20 från till länets norra del. Våra tidigare motiveringar var främst dels att det ur totalförsvars- och sårbarhetssynpunkt var välmotiverat med en flyttning av flottiljen från ett tätbebyggt område, dels att det skulle ha regionalpolitiska effekter att flytta flottiljen till länets norra del med dess typiska glesbygdsproblem och stora behov av nya verksamheter. Dessa nu nämnda skäl anser vi fortfarande vara av lika stor betydelse, men det som dessutom blir mer och mer uppenbart är den belastning och det hinder som flygflottiljen utgör för kommuns samhällsplanering. För att lösa de snabbt växande trafikproblemen i behövs en trafikled vid sidan om staden, den så kallade Bärbyledens andra etapp. För att på ett tillfredsställande sätt bygga den trafikleden måste en del av flygflottiljens mark tas i anspråk. kommun är en av de snabbast växande kommunerna i landet och i stort behov av bl.a. nya bostadsområden. har två planerade nybyggnationer av bostadsområden fått avslag från hälsovårdsnämnd och länsstyrelse på grund av för höga bullernivåer i området. Som princip skall inte utomhusbullret i ett bostadsområde överstiga A. De uppmätta värden som redovisades i samband med byggplanerna i uppgick till . Det finns redan nu bostadsbebyggelse runt flygflottiljen och bullervärdena är säkert högre i bostadsområden som ligger närmare flygflottiljen än i . Flygflottiljen utgör en sanitär olägenhet i redan befintliga bostadsområden på grund av buller. Dessutom behövs flottiljens mark och omkringliggande markområden för nybyggnation. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en utlokalisering av flygflottiljen /F20 från till läns norra del.
mot · GC02Fö406 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö406 av m.fl. (m) Idrottsplutoner Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Kr502 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande s.k. idrottsplutoner. land (m) Per Stenmarck (m) Hans Nyhage (m)
mot · GC02Fö407 · 1989-01-16 00:00:00 — av (m) Enligt en gammal tradition har förstavelsen infanteri - med några undantag - icke brukat ingå i namnet på förband tillhörande infanteriet. Man visste således, att t.ex. Kungl. var ett infanteriregemente. Specialtruppslagens förband hade däremot alltid en förtydligande förstavelse av typen Skånska dragonregementet, pansarlivgarde och /regementet. följd av förbandssammanslagningar och vidareförande av nedlagda förbands traditioner är det ett enda virrvarr. Man kan ofta ej längre av ett förbands namn förstå, i vilket truppslag det hör hemma. Det är ej heller någon konsekvens i galenskapen. Således är märkligt nog ett signalregemente, medan övriga förband inom signaltrupperna helt riktigt ännu benämnas signa/bataljon och signa/regemente. Icke ett enda pansarregemente - men däremot pa/uarbataljon (P 5) - får heta så; Skånska dragonregementet (P 2) tillhör ingalunda såsom kavalleriet utan pansartrupperna, vari det 1942 upprättades som Skånska pansarregementet. Det nuvarande P 18 heter men såsom I 18 hette det - inkonsekvent nog - ! En enhetlig nomenklatur vore att föredraga och skulle även ansluta till äldre tradition. Pansarregementena bör således återfå förstavelsen pansar- och S 1 sitt 195774 brukade namn , vilket talar om vad förbandet sysslar med, medan P 2 blir pansardragoner i motsats till K 4. Numreringen av arméns förband, vilken infördes officiellt 1816 (för artilleriets del dock först ), är lika inkonsekvent. Vid införandet numrerades regementena i löpande följd inom respektive truppslag i överensstämmelse med vederbörande förbands plats i ranglistan. Den sistnämnda avskaffades genom en generalorden , i praktiken genomförd , lär oss en uppsats i Meddelande XXXXVII från av museets dåvarande styresman. Kontinuiteten hade dock redan brutits genom att truppförband med höga stamnummer flyttats in i låga nummer som blivit vakanta efter indragna eller sammanslagna regementen och därvid även fått tillgodoräkna rang i enlighet med platsen i nummerserien. Numren borde ha förblivit vakanta. Bortsett därifrån antyder emellertid förbandsnumret - enligt den gamla principen om löpande nummer inom respektive truppslag - P 18, att vi haft inalles 18 pansarförband, vilket ingalunda är fallet. Genom att reducera denna siffra med 10 skulle vi däremot få det rätta antalet åtta och kunde P10 återfå sitt ursprungliga P 3. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om förtydligande förstavelser i vissa förbandsnamn och korrigering i de löpande förbandsnumreringama. 1988/89 Fö407
mot · GC02Fö408 · 1989-01-18 00:00:00 — Den tillsatta försvarskommittén har att ta ställning till och lämna förslag om försvarets framtida utformning. I de diskussioner som varit har framförts att flera regementen måste läggas ner av ekonomiska skäl. 114 har också nämnts i detta sammanhang. Det är med stor oro som länets innevånare tagit del av denna debatt. En avveckling av 114 skulle innebära att skyddet för kraftigt skulle försämras. Även försvaret av Upplands- och Stockholmsregionerna skulle indirekt beröras negativt, om den norra flanken försvagades. Den viktiga kuststräckan från till skulle vid en nedläggning av 114 vara utomordentligt sårbar för ett snabbt invasionsförslag. I ett sådant läge skärs även förbindelserna till övre av med de katastrofala följder detta kan medföra för försvaret av hela . 114 svarar för utbildning och krigsorganisation av två brigader - en modern brigadorganisation -77 och en med organisation -66M. Regementet svarar även för utbildning av hemvärn och frivilligorganisationer inom försvarsområdet. är ett bygderegemente. Den nuvarande regementschefen beskriver regementet på följande sätt: Alltsedan 1624 har soldater från och kämpat under regementets fana. övades regementets indelta soldater och värnpliktiga på Mohed i , därav namnet . flyttades regementet till , där uppemot 7 500 värnpliktiga från och fullgjort sin värnpliktstjänstgöring. I krig och orostider har regementet utgjort garantin för hembygdens försvar. Själva värnpliktsidén bygger på detta förhållande. Man brukar säga att regementet är fast förankrat i bygden - jag skulle vilja gå längre och säga att det är en integrerad del av länet och bygden. Till detta kan läggas att regementet har stor regionalpolitisk betydelse i ett län som tillhör de mest drabbade i landet. 114 har ca 400 anställda med en årsomsättning på drygt 150 milj. kr. rekryterar sina värnpliktiga i sitt närområde. Huvudparten har inte längre än 5 mil till sin hemort. Detta innebär stora besparingar när det gäller kostnaderna för värnpliktsresorna, som det av sociala skäl är en stor fördel om de värnpliktiga snabbt kan komma till och från sitt regemente. Även ur beredskapssynpunkt är det en stor fördel att trupperna har korta avstånd till inställelseplatserna. Allt talar för att , I14/F21, under inga förhållanden får De ekonomiska resurserna för försvaret måste ligga på en sådan nivå att denna typ av regementen inte skall utsättas för något nedläggningshot. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarandet av . 1988/89 FÖ408
mot · GC02Fö409 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö409 av och (båda m) Bevarande av regemente Det västsvenska försvaret har dragits ner . Bl.a. har Nya Varvet i lagts ner. talas det om att även 117 i skall försvinna, och man kan då säga att det västsvenska försvaret praktiskt taget är helt nedlagt, åtminstone för del. En nedläggning av 117 kommer också att försvåra för de frivilliga organisationer som är verksamma. Bl.a. drabbas i med sina 10 föreningar och 900 medlemmar. Enligt vad vi erfarit förser 117 FBU med skickliga instruktörer, övningsterräng och övningsmaterial. Dessutom ges möjlighet att öva tillsammans med 117 i trupp under fältförhållanden. Det är alltså inte bara 117 som försvinner utan all den frivilliga försvarsverksamheten kommer att kraftigt reduceras. Det kommer att bli mycket svårt att efter en nedläggning vidmakthålla försvarsviljan, som är oumbärlig i ett gräns- och kustlän som . Vi anser slutligen att det är nödvändigt att finns kvar för att upprätthålla beredskapen i området och bidra till trovärdigheten för alliansfrihet och neutralitet. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att 117 inte får läggas ner.
mot · GC02Fö410 · 1989-01-15 00:00:00 — Delgivningen av postförsändelse från militär myndighet Värnpliktiga är enligt värnpliktslagen skyldiga att kvittera ut postförsändelser från militära myndigheter. Det är straffbelagt att inte göra detta. För att straffa den försumlige bör det krävas, att åklagaren kan visa, att den värnpliktige verkligen har mottagit en avi, som meddelar att en postförsändelse från militär myndighet finns att hämta. Det är inte tillfredsställande, att som sker förutsätta, att en avi om en försändelse har mottagits av den värnpliktige enbart därför att posten noterat att avin har sänts ut. kan av naturliga skäl med hänsyn bl.a. till den s.k. mänskliga faktorn inte till fullo garantera, att en försändelse verkligen delas ut på rätt sätt. Alla torde kunna vittna om bortkomna eller felutdelade försändelser. utsänds mellan 300 000 och 500 000 inkallelser till tjänstgöring eller meddelanden om krigsplacering från militära myndigheter. Det kan vara administrativt onödigt merarbete att i det stora flertalet fall där försändelserna ändå hämtas ut införa någon form av personlig delgivning. Men i de fall försändelserna inte hämtas ut ens efter påminnelse från posten, bör personlig delgivning ske och vara en förutsättning för rättsliga åtgärder. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av värnpliktslagen så att delgivning av postförsändelse från militär myndighet skall ske då försändelsen inte uthämtats efter vanlig avisering från posten. gotab I6S08, Slockholm 1989
mot · GC02Fö411 · 1989-01-18 00:00:00 — 1988/89 :Fö411 av () Hemvärnets vapenhantering 1988/89 Fö411-414 Av Hemvärnkungörelsens 1 § framgår att hemvärnet har till uppgift att skydda hembygd och arbetsplats. Hemvärnet är arméns verkligt decentraliserade och lokala förband. Liksom den allmänna värnplikten är förekomsten av det frivilliga hemvärnet och övriga frivilliga försvarsorganisationer ett starkt uttryck för svenska folkets vilja att försvara landet. Hemvärnet har en vapenhantering som bygger på att det decentraliserat finns vapenförråd vid mobiliseringsområdena, dessutom finns hemvärnsmän som förvarar skarpa vapen med tillhörande ammunition i hemmet. I 9 § hemvärnskungörelsen framgår att ordinarie hemvärnsmän bl.a. skall ha nöjaktiga förutsättningar för tjänstgöringen och ha tillfredsställande ' skjutskicklighet. Vad som menas med nöjaktiga förutsättningar utvecklas inte vidare i lagen. Det gäller säkert en prövning av lämpligheten som görs vid en viss given tidpunkt och en prövning som inte återkommer . Detta innebär att hemvärnsmannens lämplighet att exempelvis inneha ett skarpt militärt vapen snabbt kan förändras till att han visar sig vara helt olämplig. Men även om så inte är fallet kan hemvärnsmannens hem bli utsatt för inbrott och vapnet komma i orätta händer. I statistiken över stulna skarpa vapen utgör hemvärnsvapnen en betydande del. Också hemvärnsmän som genom olika förändringar av personligheten blivit olämpliga att inneha vapen är stundom ett stort problem för sin omgivning och rättsväsendet. En uppskärpning på den här punkten är nödvändig. Vapen som förvaras i hemmen måste bli förvarade på ett säkrare sätt, så att de inte kan tillgripas vid inbrott. En återkommande lämplighetsbedömning skulle kunna undvika att militära vapen blir inblandade i våldshandlingar. Det bör ankomma på regeringen att i samverkan med chefen för armén och rikshemvämschefen föreslå en annan ordning för hemvärnets vapenhantering. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att föreslå en bättre vapenhantering inom hemvärnsorganisationen. 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Fö414 · 1989-01-20 00:00:00 — av och (båda s) Sex- och samlevnadsfrågor i värnpliktsutbildningen Samma rättigheter och samma ansvar för män och kvinnor i familj, arbetsliv och samhälle är en viktig målsättning. har en förändring skett mot en bättre jämställdhet inom olika områden. Kvinnors och mäns könsroller har förändrats. Samlevnad, relationer och sexualitet påverkas av könsrollsmönstren. Kvinnor ställer ofta krav på en jämställd relation, vilket av många män upplevs som hotfullt. Bristen på jämställdhet mellan kvinnor och män kan leda till konflikter, separationer, besvikelser och våld. Bristen på jämställdhet kan också leda till ensamhet och främlingskap. Då vi lever i när våra roller förändras växer många ungdomar upp med olika budskap gällande sexualitet och samlevnad. Skolans sex- och samlevnadsundervisning är en tillgång i våra barns och ungdomars utbildning. Men en fördjupad undervisning, med hänsyn tagen till den förändring som sker då könsrollsmönstren ändras, bör ges till äldre ungdomar. Många unga män genomgår värnpliktsutbildning. borde den nya mansrollen diskuteras och sex- och samlevnadsfrågorna belysas. förekommer utbildningsverksamhet på fritidsbasis vid en del militära förband. Enligt vår mening bör sex- och samlevnadsfrågor ingå som ett obligatorium i värnpliktsutbildningen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sex- och samlevnadsutbildning blir ett obligatorium i värnpliktsutbildningen. () ()
mot · GC02Fö416 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö416 En effektivisering av hemvärnet Hemvärnet utgör en omistlig del av vårt lands totalförsvar. Dess betydelse ökar efterhand som de reguljära förbanden koncentreras till färre orter. Hemvärnet utgör således en väsentlig del av vårt egentliga grundförsvar med uppgift att upprätthålla den kuppberedskap som är nödvändig i vårt framtida försvar. Bakom denna organisation står 120 000 frivilliga medborgare beredda att med blott ett par timmars varsel bevaka för samhället livsviktiga institutioner och anläggningar samt avvärja olika typer av fientlig landsättning. För att kunna fullgöra denna insats är det nödvändigt med en förstärkning av hemvärnets resurser främst enligt följande exempel på åtgärder: Såväl för effektiviteten som för den enskilde hemvärnsmannens del är det viktigt att nuvarande gevär m/96 utbytes mot automatvapen AK och kulsprutepistoler. Den enskilde hemvärnsmannens personliga skydd måste radikalt förbättras. Dels genom allmän tillgång till skottsäkra västar, dels genom att ge möjlighet för enklare befästningar för tillfälligt skydd. Erfarenheterna utifrån, bl.a. från FN-förbanden, visar att skottsäkra västar ger ett mycket gott skydd mot såväl direkt eld som mot splitterskador. För att förhindra olika former av angrepp bör organisationen också tillförsäkras effektivt mörkermateriel typ bildförstärkare och IRinstrument. För den önskade ökade nyrekryteringen är, förutom ovanstående, möjlighet att få den nya mera ändamålsenliga uniformen säkerligen positivt. En upprustning enligt ovan skulle öka vårt lands försvarsstyrka, göra hemvämsmännens insatser mera meningsfyllda och bidraga till en ökad rekrytering till denna del av vårt totalförsvar. Vid beredningen av den aviserade propositionen om verksamhet och anslag inom den militära utgiftsramen, bör de synpunkter som ovan redovisats i motionen beaktas. bör göra ett uttalande med denna innebörd. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om effektivisering av hemvärnet. 1988/89 F5416
mot · GC02Fö417 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö417 av och (båda c) Försvarets helikopterverksamhet Försvarsbeslutet angav de resurser som ställts till totalförsvarets förfogande . Ett militärt angrepp mot vårt land skall kunna mötas varifrån det än kommer. Enligt vår mening är försvarsresurserna ojämnt fördelade över landet, med en tydlig koncentration till ostkusten. Tillräckligt stora resurser har ej heller enligt vår mening tilldelats försvaret på . har flottans resurser på minskats. Vi har upplevt att resurser och undehållsresurser har dragits till ostkusten. Vi ser hur nya myndigheter växer upp i . Den samordning och centralisering av kustartilleri och flottan som sker i innebär att ytterligare en stor myndighet växer upp där. Vi är mycket tveksamma till denna koncentrering. beslut att reducera helikopterdivisionen på och i enlighet med U 80 koncentrera underhållet av helikoptrar till har visat sig vara ett för helikopterorganisationen ogynnsamt beslut. Tillgängligheten av helikoptrar har reducerats katastrofalt, p g a svårigheter för 1 :a helikopterdivisionen att genomföra tillsyn enligt intentionerna. Koncentrationen av tillsyn till helikopterdivisionen samt brist på andra kvalificerade arbetsuppgifter för den tekniska personalen har visat sig resultera i personalflykt på teknikersidan vid . Den flygande personalen på 2:a helikopterdivisionen har också upplevt otrygghet i sin arbetssituation p g a att helikoptrar vid upprepade tillfällen återvänt från tillsyn, behäftade med allvarliga flygsäkerhetsmässiga anmärkningar. ÖB:s intention är att helikopterdivisionen skall omlokaliseras till . CM:s utredning har visat att genomförandekostnaden för denna omlokalisering blir så hög att 2:a helikopterdivisionen måste avvecklas. ÖB vidhåller att omlokalisering till skall genomföras som helikopterverksamhet vid skall bestå. Om ÖB:s intentioner verkställs, är risken synnerligen stor, att vid ny utredningsomgång framkommer, att helikopterverksamheten vid måste avvecklas för att finansiera omloka Resultatet blir då en ytterligare koncentration av försvarets resurser till ostkusten och samt att det försvaret på ytterligare försvagas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att motverka en omlokalisering av helikopterverksamheten vid till , 2. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bibehålla helikopterverksamheten vid i minst nuvarande omfattning för att trygga ubåtsskyddet på . 1988/89 F5417
mot · GC02Fö420 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö420 av m.fl. (fp) Samlevnadsfrågor i den militära befälsutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A804 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samlevnadsfrågor i den militära befälsutbildningen. () () () () () () () () () () 1 1988/89.
mot · GC02Fö423 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö423 av och (båda m) En ubåtsjaktsstyrka till Marinkommando Nord Av avgörande betydelse för vårt försvars fredsbevarande uppgift är hur dess styrka och förmåga uppfattas i vår omvärld. Tilltron till vår vilja och förmåga att i orostider kunna upprätthålla vår neutraliet måste på ett beslutsamt sätt visas i fredstid. Omfattningen av okänd undervattensverksamhet längs våra kuster vet vi medborgare inte mycket om. Men vi vet att den finns. Dessa kränkningar måste kunna avvisas. Ett väl fungerande ubåtsskydd måste därför ges en hög prioritet när skall fastställa försvarets ekonomiska ramar för åren 1989/90 - 1991/92. Okänd undervattensverksamhet längs hela ända upp i våra allra nordligaste kustvatten visar att även kusten norr om behöver ett effektivt ubåtsskydd. Det är viktigt att den personal som skall verka i Norrlandslänen också får sin utbildning, den speciella utbildning som den norrländska miljön kräver, i aktuella kustvatten. Ett viktigt steg för ett bättre försvar av är att Marinkommando Nord förstärks med en ubåtsjaktsstyrka. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en ubåtsjaktsstyrka upprättas och stationeras till Marinkommando Nord i .