mot · GC02Ub712 · 1989-01-24 00:00:00 — Antalet platser bör därför öka med 300 platser mer än vad regeringen har föreslagit. Det bör ankomma på UHÄ att fördela dessa platser på högskolor. Denna fördelning bör självfallet göras så att regioner där antalet sökande är stort i första hand tillgodoses med nya platser. Dock anser vi att den föreslagna neddragningen med 30 platser i inte bör verkställas med hänsyn till den akuta brist på barnomsorgspersonal som råder i . Vidare anser vi att en del av den ökning vi föreslår möjliggör att förskollärarutbildning på nytt lokaliseras till . beslöt vid föregående att grundskolelärarlinjen skulle lokaliseras även till , /och . Regeringen aviserar nu att den inte ämnar verkställa detta beslut. Vi ifrågasätter inte att det har varit svårt att besätta platserna på grundskollärarlinjen. Detta faktum får dock inte innebära en minskning av antalet utbildningsplatser i förhållande till riksdagsbeslutet. I stället bör särskilda rekryteringsbefrämjande åtgärder till grundskollärarlinjen vidtas. Detta innebär att beslut vad gäller linjens lokalisering till , /och effektiveras. Som en konsekvens av våra förslag beträffande lärarutbildningen föreslår vi att anslaget till denna ökar med . Vi har tagit upp de vetenskapliga bibliotekens situation. De spelar en central roll i grundutbildning och forskning. Kostnadsökningarna vad gäller inköp av litteratur och tidskrifter har under en följd av år dock inneburit att anslagen har blivit urgröpta. Detta är ett oacceptabelt förhållande. Resurserna till de vetenskapliga biblioteken måste därför öka. Vi föreslår att anslaget höjs med utöver vad regerinen har föreslagit. En av de mest anmärkningsvärda bristerna i regeringens högskolebudget är att anslaget till Inredning och utrustning av lokaler får vidkännas en Även med hänsyn taget till att reservationerna under anslaget Mot. är stora tyder regeringsförslaget på en dålig insikt om den ofta mycket Ub712 bekymmersamma situationen vad gäller utrustningen inom högskolan. Resurserna för att ersätta inredning och utrustning har varit otillräckliga i förhållande till de snabbt växande behoven. Detta har lett till att högskolorna har tvingats att täcka de nödvändiga behoven ur sina sektorsoch fakultetsanslag vilket i sin tur har gått ut över möjligheterna att bedriva god undervisning och forskning. Principen att utrustning och inredning i huvudsak skall täckas inom ordinarie ramar och att universitet och högskolor själva skall göra en sådan prioritering tycker vi är riktig som ett led i ansträngningarna att öka högskolans autonomi. En sådan ansvarsöverföring kräver dock att sektorsoch fakultetsanslagen tillförs resurser så att dessa också täcker utrustning och inredning. Att regeringen skulle ha gjort sådana förstärkningar av sektorsoch fakultetsanslagen framgår inte av budgeten. Vi föreslår att anslaget till inredning och utrustning skall öka med 24 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit. Reformering av anslags- och styrsystemet efter högskolereformen tog ställning för att det är nödvändigt att vidta åtgärder för att minska byråkratin och detaljstyrningen inom högskolan. Genom att öka universitetens och högskolornas rätt att själva fatta beslut vad gäller planering och genomförande av undervisning och forskning skapar man förutsättningar för ett bättre resursutnyttjande och möjlighet att minska byråkratin. Ett viktigt steg i denna riktning togs när regionstyrelserna avskaffades fr.o.m . Ett ytterligare steg tas när regeringen nu äntligen har presenterat en proposition (1988/89:65) med förslag till ett framtida anslagssystem i högskolan. Även om inriktningen i denna proposition överensstämmer med krav att öka högskolornas autonomi, anser vi inte att den konkreta utformningen är acceptabel. Vi vill redan i detta sammanhang klargöra våra huvudsynpunkter på proposition 65. - En decentraliseringsreform och övergång till treåriga budgetperioder kan ske redan från /91. - Reformen bör innebära att statsmakterna anger det totala statsbidraget till en högskola och - om högskolan har utbildning inom mer än en sektor - hur medlen skall fördelas mellan sektorerna. Vi avser med detta att anslagen för utbildning och forskning inom respektive sektor slås samman. Med medelsanvisningen följer också prestationskrav, t ex i form av förväntat antal utexaminerade inom en viss sektor eller från en viss utbildning (läkare, civilingenjörer etc), vilka forskningsfält som skall prioriteras etc. - Inom de angivna ramarna har högskolan och beslutsorganen på respektive sektor (institutionsstyrelser, linjenämnder, fakultetsnämnder och vissa andra organ bör i stor utsträckning kunna slås samman) stor frihet att göra prioriteringar: vilken exakt dimensionering som skall gälla, hur resurser skall överföras mellan utbildningar inom sektorn, hur antag ningssystemet skall utformas, vilka tjänster, inkl. professurer, som skall inrättas, hur lokalförsörjningen skall ordnas, hur medelsfördelningen mellan forskning och utbildning bör göras etc. - Högskolorna åläggs en samrådsskyldighet vid viktigare förändringar, så att man undviker t.ex. att samma utbildning läggs ner (eller inrättas) ett visst år vid flera högskolor etc. - Inom ramen för nationella ansvar skall kunna ålägga en enhet att bedriva utbildning i visst ämne. Detta är en möjlighet som kan komma att behöva utnyttjas för att garantera att vissa s.k. smala ämnen över huvud taget skall förekomma i . - De administrativa resurser som frigörs på den centrala nivån torde kunna överföras till utbildnings- och forskningsanslaget. Det skisserade systemet innebär en avsevärd decentralisering jämfört med dagens läge. Riksdag och regering kommer inte att kunna avgöra exakt hur många väg- och vattenbyggnadsingenjörer eller barnmorskor som utbildas. Å andra sidan ökar möjligheterna för de centrala beslutsinstanserna att förskjuta sitt intresse från detaljer till det som är viktigare, nämligen resultatuppföljning och mer långsiktiga frågor. Starka skäl talar för att luckra upp linjesystemet. Det skulle innebära att studenterna läser olika ämnen som de själva konstruerar ihop till kompletta utbildningar. Åtminstone har detta kunnat genomföras på det f.d. filosofiska fakultetsområdet. Man kan mycket väl arbeta med ett system med rekommenderade studiegångar. Regeringen bör låta utreda en reformering av linjesystemet. Detta bör ge regeringen till känna. Under förra fattade beslut om nya regler för tillträde till högre utbildning. I vissa avseenden varvi kritiska till detta beslut. bör nu med utgångspunkt från våra förslag besluta om vissa förändringar i tillträdesreglerna. I ett antal viktiga avseenden är reglerna för antagning till högskolan betingade av vilket betygssystem som tillämpas inom skolan. I vår skolmotion som vi väcker till detta föreslår vi att en utredning skall tillsättas för att göra en genomgripande studie av det nuvarande betygssystemet och lämna förslag till förbättringar. I avvaktan på de principiella förändringar som kan ske efter en sådan genomgång anser vi att de nuvarande betygen från gymnasieskolan inte skall anses definitiva utan kunna förbättras genom kompletteringsstudier. Komplettering av betyg skall vara vara tillåten i så måtto att en gång erhållet betyg skall kunna förbättras och därefter tillgodoräknas. Vidare bör en försöksverksamhet inledas med viktning av betyg från gymnasieskolan i samband med ansökan till de längre tekniska utbildningarna i högskolan. Slutligen bör, i avvaktan på ett nytt målrelaterat betygssytem som medger att man ställer upp relevanta krav på särskild behörighet, den allmänna behörigheten skärpas till att förutsätta genomgången treårig gymnasielinje. De demografiska förändringarna kommer att innebära att antalet ungdomar som lämnar gymnasiet minskar och att färre ungdomar söker till högskoleutbildning. Detta kräver enligt vår uppfattning att åtgärder vidtas för att på skilda sätt stimulera yngre att söka till högre utbildning. En åtgärd i detta avseeende bör vara att öka möjligheten för de yngre att få tillträde. Vårt ofta framförda krav att sökande direkt från gymnasiet skall ges högre prioritet vid urvalet har därför fått förnyad aktualitet. Minst hälften av platserna på högskolan bör därför garanteras dem som söker med högst gymnasiebetyg. Förändring i det nya studiemedelssystemet har ett nytt studiemedelssystem trätt i kraft. Det är vår övertygelse att detta på ett betydligt bättre sätt än det dittillsvarande skall möjliggöra för de studerande att bedriva heltidsstudier och finansiera dessa utan att behöva arbeta bredvid. I ett avseende anser vi emellertid att det nya systemet fortfarande innebär en orättvisa, beräkningen av fribeloppet för ferieinkomster. Den rimliga modellen vore enligt vår mening att de inkomster som de studerande upppbär de inte är berättigade till studiemedel, dvs. sommarmånaderna, heller inte skall inräknas i fribeloppet. Regeringen bör ge CSN i uppdrag att ta fram ett förslag till och kostnadsberäkning av hur en sådan regeländring skulle kunna utformas. fattar en gång per valperiod beslut om treåriga forskningsprogram. Nästa forskningsproposition kommer att presenteras 1990. Det blir då också tillfälle för att närmare ange våra mer principiella synpunkter på den framtida forskningen. Vårt främsta intresse att bevaka därvid är självfallet att forskningen får tillräckliga resurser. bör ligga i den absoluta världstoppen räknat per capita när det gäller att avsätta medel för forskning och utveckling. Redan nu finns det emellertid anledning att fatta beslut i ett antal centrala forskningsfrågor. En sådan är det angelägna i att påskynda omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänster. Denna omvandling går enligt vår uppfattning alltför långsamt. bör därför redan nu besluta att samtliga utbildningsbidrag skall vara omvandlade till doktorandtjänster senast i och med utgången av /93. Detta bör ske också om det innebär att det blir färre doktorandtjänster än motsvarande utbildningsbidrag. Det är bättre med ett något färre antal doktorander som har ett fullgott studiestöd och som kan genomföra forskarutbildningen på ett effektivt sätt än ett system med utbildningsbidrag där doktoranderna av ekonomiska och andra skäl har svårt att helt och fullt ägna sig åt sin forskarutbildning. har under en följd av år yrkat att skulle ställa sig bakom en ändrad fördelning av resurserna till den forskning som utförs inom högskolan respektive den som utförs inom sektorsforskningen. har också fattat beslut att genomföra en översyn av det balansproblem som den nuvarande ordningen innebär. Det är vår förhoppning att denna översyn skall leda fram till ett förslag som innebär att en ökad andel av sektorsforskningsmedlen går direkt till högskolans forskning. I det sammanhanget är det också av intresse att studera de principer som skall gälla kostnadstäckningen i samband med uppdragsforskningen vid universiteten. Sådan forskning är ett utomordentligt värdefullt inslag i högskolans verksamhet, men det är självfallet nödvändigt att den bär sina egna kostnader så att den inte blir föremål för subvention av fakultetsanslagen. Även denna fråga är nu föremål för en översyn. Redan innan regeringen presenterar sin forskningsproposition anser att måste ta ställning till den framtida marinbiologiska forskningen. De larmrapporter som har kommit under det senste året om havsdöd innebär att ingen tid får förloras i ansträngningarna att finna orsaker och botemedel till de förändringar som pågår i haven. Vi har därför i vår motion om miljön föreslagit att utöver vad regeringen har föreslagit skall avsättas till marinbiologisk forskning i , , och . Vi förutsätter att regeringen i den kommande forskningspropositionen kommer att föreslå åtgärder för att förbättra kvinnornas andel bland forskarna och universitetslärarna. En väg att underlätta för kvinnliga forskare att ta sig fram i forskarsamhället är att stödja de fora för kvinnliga forskare som finns vid universiteten. Vi yrkar att en miljon utöver vad regeringen har föreslagit skall anslås till dessa fora. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att under anslaget D6, Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. anslår utöver vad regeringen har föreslagit för att användas i finansieringen av ett utökat internationellt utbyte av lärare och studerande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning vid högskolorna i , och , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning vid de små och medelstora högskolorna, 4. att under anslaget D7, Utbildning för tekniska yrken anslår utöver vad regeringen har föreslagit, 5. att under anslaget D9, Utbildning för vårdyrken, anslår utöver vad regeringen har föreslagit, 6. att under anslaget D8, Utbildning för administrativa, ekonomiska och social yrken anslår utöver vad regeringen har föreslagit att fördelas i enlighet med vad vi föreslagit i motionen, 7. att beslutar att öka antalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen med 300 platser, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett bibehållande av dimensioneringen av förskollärarlinjen i samt ett återetablerande av linjen i , 9. att under anslaget , Utbildning för undervisningsyrken, anslår utöver vad regeringen har föreslagit, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundskollärarlinjens lokalisering till , /och , 11. att under anslaget D28, Vissa särskilda forskningsändamål anslår utöver vad regeringen har föreslagit som förstärkning av de vetenskapliga biblioteken och för ökade resurser för utbyte av internationella publikationer, 12. att under anslaget 12, Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. anslår utöver vad regeringen har föreslagit, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förändring av tillträdesreglerna till högskolan, [att hos regeringen begär att CSN får i uppdrag att ta fram och kostnadsberäkna ett förslag som innebär att ferieinkomst inte skall inräknas i fribeloppet vid ansökan om studiemedel, '] 14. att beslutar att samtliga utbildningsbidrag för doktorander skall vara omvandlade till doktorandtjänster senast i och med utgången av /93, 15. att till Forum för kvinnoforskning för /90 anslår utöver vad regeringen har föreslagit, 16. att som sin mening ger rgeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om reformering av högskolans linjesystem. () () () () () () () () () () ()