mot · GC02Fi213 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Fi213 av m. fl. (mp) Den ekonomiska politiken 1988/89 Fi213 Ekonomi utan hänsyn till ekologi leder till katastrof I budgetpropositionen redovisar regeringen sin bedömning av ekonomiska utveckling . Få långsiktiga fundamentala problem i svensk ekonomi berörs och det gör bedömningen utomordentligt kortsiktig. Propositionens huvudtankar utgår från att vi i okritiskt bör sträva efter ekonomisk tillväxt dvs. När man inte ser till tillväxtens innehåll är det stor risk att detta leder till ökad miljöförstöring och ökad utplundring av naturtillgångar. de gröna menar att den materiella förbrukningen måste minska om vi skall ha möjligheter att kunna leva drägliga liv. I budgetpropositionen bortser man genomgående från sambandet mellan ekonomi och ekologi. Det är uppenbart att den ekonomiska politik som förs med sin fokusering på tillväxt och utbud leder till en omfattande och accelererande miljöförstöring. Vi är medvetna om att skogarna tynar under trycket av sura regn och utsläpp av kväveoxider, att jordarnas produktionsförmåga är hotad och att fisket håller på att ta slut. Giftspridningen från jordbruk och industrier ger oss gifter i mat och vatten. På vägarna pågår ett ständigt dödande och lemlästande. Koldioxidutsläppen är ett enormt problem som man inte verkar vara villig att lösa. Enligt forskare skulle vi i behöva minska utsläppen av koldioxid för att något så när kunna komma i balans med naturen. Bara genom att blunda Bara genom att blunda kan vi tro att allt är väl beställt. Vi glömmer systematiskt bort kommande generationer vars livsförutsättningar vi medvetet försvårar. Bara genom att inte blunda Bara genom att inte blunda kan vi ta itu med framtidsproblemen. Det snällaste som man kan säga om den ekonomiska politik som budgetpropositionen står för är att den svenska vägen mot ekologiska katastrofer är mycket trevligare än den som man har valt i . Det vi gör påverkar framtiden för oss och våra barnbarn. 1 1988/89. ansvarsfull ekonomisk politik måste utformas med utgångspunkt från de tydliga och klara hot som vi själva är upphov till genom den livsstil som vi har valt. En ansvarsfull ekonomisk politik måste utformas med utgångspunkt från de kunskaper som vi har om världen och dess tillstånd. En ansvarsfull ekonomisk politik måste ha som utgångspunkt en radikal ändring av livsstil för att ge våra efterkommande deras rätt till ett gott liv. De motioner som under den allmänna motionstiden kommer att läggas av riksdagsledamöterna från de gröna har nästan alla som inriktning att de skall vara inledningen till en allvarlig omläggning av vår livsstil. De är avsedda att stimulera till ändrade konsumtionsmönster i resurs- och miljöskyddande syfte. de gröna vill att denna samhällsförändring skall ske inom ramarna för vårt demokratiska system och marknadsekonomin. Partiet vill nå många mål genom styrning med skatter och avgifter som gör det ekonomiskt lönsamt att hushålla och vara eftertänksam i sitt handlande. Andra mål kan nås genom intensiv upplysning om vad vi som enskilda och i grupp kan göra för att ändra situationen. Andra mål kan bara nås genom en tvingande lagstiftning. Vi har viktiga gemensamma arbetsuppgifter framför oss. Om vi inte börjar arbeta för ett robust och resurssnålt samhälle nu kommer vi att inom överskådlig framtid hamna i nya och större ekologiska katastrofer och då kan vårt demokratiska system hotas. de gröna avvisar den naiva tanken att vi kan klara miljöproblemen genom ekonomisk tillväxt, som i stället förstör ännu mer. Det blir konsekvensen av den officiella linjen i svensk politik när man säger att förutsättningen för en bra miljöpolitik är ökad ekonomisk tillväxt och ökad materiell förbrukning. Miljöfrågorna har inte bara med ekonomi att göra, de är ekonomi. Man förtränger eller blundar för de hot mot näringarnas grund, som kommer från näringarna själva. Det rådande systemet är självförstörande och därmed framtidsförbrukande. de gröna avslår på dessa grunder regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken. De leder till en omfattande framtidsförbrukning. Förslag, som leder till en påverkan av den ekonomiska politiken som är gynnsam för människor, natur och miljö, redovisas i ett stort antal separata motioner från de gröna. Regeringen har aviserat att den har för avsikt att avveckla valutaregleringen. Detta sker för att kapitalrörelserna skall bli helt fria och är ett led i arbetet att anpassa ekonomi till EG. Riksbankschefen anser att trots avveckling kan bibehålla viss autonomi i sin ekonomiska politik. Vad en avveckling kan få för verkningar är svåröverskådligt och den måste enligt de gröna föregås av en omfattande och allsidig utredning om konsekvenser . En avveckling måste om den genomfors kombineras med en beredskapslag, som gör det möjligt att lätt och snabbt kunna återinföra valutaregleringen när så är nödvändigt. de gröna ser med stor oro på den föreslagna förändringen, som innebär att det blir utomordentligt svårt att föra en självständig svensk ekonomisk politik eftersom EG vill bygga upp en egen valutamarknad och en egen centralbank. Det är till detta som regeringen vill anpassa . De fria kapitalrörelserna leder till att de som i praktiken kommer att styra ekonomin är ledarna för de största företagen. De kommer att kunna arbeta helt oberoende av samhället och med bara det egna företaget eller företagsgruppens intressen för ögonen. Det högt industrialiserade står inför utomordentligt stora problem. Det är få områden i världen som har en så omfattande och svår miljöförstöring. Den stora politiska utmaningen för blir att på allvar komma till rätta med dessa problem och ge befolkningen drägliga levnadsförhållanden. Att då helt och fullt släppa kapitalflödena fria inom EG och hamna i händerna på de stora företagen betyder att politikerna förtränger de verkliga hoten. EG har hitintills karakteriserats av storskalig koncentration av produktion och ägande. Stora kapitalägare vill se sitt kapital öka, de redan rika vill bli ännu rikare och få ännu mera makt. Ökad produktion och ökad konsumtion är för dem medel för att öka sitt kapital och sin makt. Detta innebär att de helt fria kapitalrörelserna bidrar till ökad miljöförstöring. De avgörande motiven för och konsekvenserna av en svensk avveckling av valutaregleringen har inte presenterats. Ur grön synvinkel är det viktigt att behålla en god kontroll av valutaflödena eftersom för de gröna inte bara är EG utan det egentliga från till och partiet anser inte att vi i skall låsa in oss i EG:s Festung . de gröna vill att skall föra en ekonomisk politik som öppnar vårt land för hela världen också den utanför EG. måste vara ett föregångsland i internationellt samarbete och visa vägen till ett ekologiskt acceptabelt livsmönster. Inflationen är ett svårt problem eftersom den bland annat bidrar till att överföra pengar till dem som har det gott ställt. De kan ofta kompensera sig för penningvärdets fall genom att låta pengarna arbeta. Inflationen leder till omfattande krav på lönekompensationer och dessa är i sin tur inflationsdrivande. Tanken bakom detta sätt att resonera är att ingen skall utsättas för risken att få minskad köpkraft utan att alla i stället skall ha möjlighet att ytterligare öka den materiella konsumtionen. Ett högt efterfrågetryck ökar takten i inflationen. de gröna anser att den höga konsumtionsnivån är orimlig och att vi måste sträva efter att minska den materiella förbrukningen och främja återanvändning och recirkulation. Därför är partiet villigt att försöka hitta vägar för att hålla nere inflationen förutsatt att det fördelningspolitiskt inte får negativa verkningar. Ett sätt att minska inflationen är att hjälpa hushållen till ett ökat sparande. Sparandet skall styras till ekonomiskt rimliga projekt Sparandet är för lågt i det svenska samhället. de gröna anser att det vöre bra om hushållen kunde spara mera eftersom det leder till att konsumtionen minskar. En minskad konsumtion går normalt inte ut över baskonsumtionen utan över det mindre nödvändiga. Det är därför viktigt att stimulera ett ökat sparande. Det är däremot inte likgiltigt hur de sparade pengarna används. Ett ökat sparande måste användas på ett så ekologiskt rimligt sätt som möjligt dvs. i projekt som klart och medvetet innebär att belastningen på miljön minskar . Regeringen bör utreda hur det skall kunna startas ett sparande på speciella ekologiska konton med fördelaktiga villkor, som liknar dem man har använt för allemansfonderna. De ekologiska fondernas utlåning skall styras genom att speciell ekologisk kunskap tillförs bankernas styrelse och att de personer som har dessa kunskaper skall ha ett avgörande inflytande på de investeringar som fondema satsar på. Fonderna skall ha skyldighet att offentligen redovisa för investeringarna och vilka resultat som de har givit. de gröna vill se ett skattesystem, som på allvar verkar för att vi minskar resursslöseri och som befrämjar hushållning. Skattesystemet skall bidra till att hålla tillbaka överdriven konsumtion och gynna konsumtion av goda basvaror. Skattesystemet skall öka möjligheterna till att välja varor och tjänster som sliter mindre på natur och människor. Deltidsarbete måste kunna främjas. Skattesystemet skall verka fördelningspolitiskt gynnsamt eller så att klyftorna i samhället krymper. 1 en ekonomi som strävar efter minskad materiell konsumtion och minskad ekonomisk tillväxt kommer fördelningspolitiken i fokus på ett mycket markant sätt. de gröna ser inte ensidigt negativt på alla former av ekonomisk tillväxt, det är tillväxtens innehåll som är det avgörande. Tillväxt inom sektorer som innebär återanvändning och minskat resursslöseri skall utvecklas. Den offentliga sektorn har under en följd av år utsatts för en omild och i många fall osaklig kritik. Många av dem som arbetar där gör ett uppoffran de och fint arbete och de känner sig illa hanterade i dagens läge. Det är dåligt att på detta sätt psykologiskt missköta människor med viktiga arbetsuppgifter. de gröna anser att en väl fungerande offentlig sektor är en omistlig del i vårt samhälle som en bas för den sociala politiken och för en utjämning av klyftorna i samhället. Partiet vill arbeta för att arbetet inom den offentliga sektorn måste kunna finna nya arbetsformer som stimulerar till initiativ och ger möjlighet att ta ansvar. genomgick svensk industri en omfattande divisionalisering med spridning av ekonomiskt ansvar och de goda erfarenheter som det har givit borde i tillämpliga delar prövas inom den offentliga sektorn. Försäljning av gemensam egendom pågår utförsäljning av statlig egendom till institutioner och privatpersoner. Dessa försäljningar har skett på ett för många stötande sätt när vissa företag och privatpersoner har fått företräde till aktierna. Priset på aktierna har satts lågt och i samband med börsintroduktion har aktievärdena gått upp snabbt. På detta sätt har ett fåtal kunnat berika sig på den gemensamma egendomen. Denna egendom tillhör hela svenska folket, som har varit med om att bygga upp eller köpa in den för skattemedel. Det kan därför synas märkligt att medborgarna skall köpa det som de redan äger och ännu märkligare att man vid dessa utförsäljningar gynnar redan rika. Innan vidare utförsäljningar av gemensam egendom sker bör formerna för utförsäljning utredas. de grönas politik 1 Politikens inriktning och mål Vår generation har ansvar att föra livet vidare och att se till att kommande generationer har minst lika stora möjligheter som vår att leva bra på vår jord. Dessutom har varje art ett egenvärde oavsett nyttan för oss människor. Huvudmålet för de gröna är att försvara de grundläggande livsvillkoren för nuvarande och kommande generationer. Den politik som bedrivs i både öst och väst gör att hoten mot de grundläggande livsvillkoren ökar, såväl genom ökande miljöförstöring som genom ökande slöseri med naturresurser som inte förnyas. Därför växer den gröna rörelsen i hela världen, såväl inomparlamentariskt som utomparlamentariskt. 1.1 Nya mål för den ekonomiska politiken de gröna vill ge den ekonomiska politiken en ny inriktning och nya mål. 11 1988/89. Kvalitetsmål och solidaritetsmål måste ersätta omsättningsmål (t. ex. Mot. 1988/89 BNP) och sättas före kvantitetsmål. Denna nya inriktning kan beskrivas Fi213 som en övergång från traditionella mål till gröna mål. För att de gröna målen ska kunna uppnås, måste alla ekonomisk-politiska beslut och verksamheter bygga på att miljö- och naturresursfrågoma löses inom ramarna för vad natur och människor tål utan att ta skada. Fördelningspolitiken måste skärpas och omsorgen om sjuka och gamla måste ges ökat utrymme. Människor måste också få ökad kontroll över sin tid och sin tillvaro. 1.2 Den traditionella politiken Någonstans gick det snett De ansträngningar som gjorts för att bygga upp dagens välstånd är värda mycket respekt. Arbetarrörelsen har i mångt och mycket varit drivande. Men någonstans på vägen har det gått snett. Jakten på materiell tillväxt har lett till förgiftning och skovling av miljö och natur och till rovdrift på jordens ändliga resurser. Jakten på materiell standardökning har också lett till orättfärdiga handelsförbindelser där syftet varit att få billigast möjliga varor och då har man glömt att solidariskt ta ansvar för sin handel. Det är uppenbart att man förträngt att evig materiell tillväxt är en orimlighet om den som bygger på att ändliga resurser förbrukas i stället för att brukas. Mer, mer, mer är osolidariskt I vårt land planeras för en ökad konsumtion trots att det konsumtionsmönster vi har är en orimlighet om det översätts i global skala. Jorden kan helt enkelt inte bära 5 miljarder människor med så hög materiell förbrukning som den vi svenskar har. Ändå planeras för en fördubbling av svensk industriproduktion . Ändå planeras för en fördubbling av godstransporterna över . Ändå planeras för fördubblad flygtrafik . Man tycks förtränga att inte ens de försiktiga miljömål man från regering och riksdag satt upp kan nås på grund av den extrema tillväxt som tillåts ske inom miljöförstörande och naturresursförbrukande sektorer. De traditionella målen Ekonomisk tillväxt Samhälle byggt inom de ekologiska ramarna, dvs. vad naturen tål Solidaritet även med människor i andra delar av världen och med kommande generationer Välbefinnande Meningsfullt arbete åt alla efter behov, förmåga och vilja Ökade reallöner Full sysselsättning Målen för det senaste årtiondets regeringar har varit full sysselsättning och ökade realinkomster för befolkningen. Full sysselsättning har också likställts med lönearbete, trots att det i den informella sektorn utförs mycket arbete. I arbetstimmar räknat är de lika stora. När arbete flyttats över från den informella sektom till den formella har det plötsligt fått ett värde. Värdet beror enligt detta konventionella tänkande inte på vad som blir utfört utan på om man tar betalt av varandra. Genom att ta betalt av varandra ökar man den ekonomiska tillväxten. Det är uppenbart att man förträngt att evig materiell tillväxt är en orimlighet om den som bygger på att ändliga resurser förbrukas i stället för att brukas. har uttryckt detta förhållande på följande sätt: Och kan vi hur länge som helst skjuta frågan om det moderna tillväxtsamhällets vara eller icke vara ifrån oss? Varför vågar inte politikerna (utom möjligen miljöpartisterna) ifrågasätta människornas livsstil, nämligen ytterst den som förtär våra resurser och äventyrar vår miljö? Hur länge ska vi blunda för att de ekologiska problemen i själva verket kräver omedelbara, antagligen smärtsamma, åtgärder och inskränkningar i livssätt och produktionsmönster om vi ska kunna se våra barn i ögonen och ta ansvar för vår jord? 1.3 Grön politik = balans, kvalitet och solidaritet För att nå de gröna målen måste dagens kurs läggas om, och detta kan inte ske utan konflikter. Mäktiga centrala grupper riskerar att förlora sin maktställning genom den gröna politiken som befrämjar mångfald, decentralisering, småskalig ägarstruktur etc. För att nå de gröna kraven krävs en kulturrevolution, som bl. a. leder till ändrat konsumtionsmönster och respekt för livet. de grönas arbete i de beslutande församlingarna syftar dels till att direkt påverka besluten, dels till att indirekt påverka besluten genom att pressa de gamla partierna i grön riktning. de gröna arbetar för ett samhälle, som lever i balans med naturen och i solidaritet med kommande generationer. Detta innebär att vi inte kan acceptera att samhället fortsätter att bygga upp sin materiella rikedom på att jordens ändliga naturresurser förbrukas och på att utsläpp och avfall utöver vad naturen tål får förekomma. de gröna arbetar för ett solidariskt samhälle där man främst är solidarisk med fattiga och förtryckta i världen och med utsatta grupper i . Detta innebär att vi inte kan acceptera att samhället fortsätter att bygga upp sin materiella rikedom på att människor i andra länder utnyttjas genom omänskliga arbetsvillkor och osolidariska handelsförbindelser. Vi kan inte heller acceptera att människor i dödas och skadas genom dålig arbetsmiljö pga lönsamhetsskäl eller att gamla människor inte får en värdig avslutning på livet pga kostnadsskäl. de gröna arbetar för ett mänskligt, mångsidigt samhälle, där det är viktigare att leva och vara än att ha och äga. Vi arbetar för ett samhälle, där människor har mer tid att ta hand om sig själva och varandra, tid för kropp och själ, tid för kultur och egen aktiv verksamhet. Alla människor behöver en trygg barndom tillsammans med vuxna, som bryr sig om dem. Alla behöver grundläggande materiella och känslomässiga behov uppfyllda. Vi kan inte acceptera en ensidig fortsatt strävan efter materiell tillväxt. de gröna arbetar för ett samhälle, där människor har ökad valfrihet och där valfriheten kommer alla till godo genom en kraftfull fördelningspolitik. Vi arbetar för ett samhälle där alla har samma rätt och samma värde, där alla har en ekonomisk och social grundtrygghet och där ekonomiskt, politiskt och socialt förtryck är bannlyst. Vi kan inte acceptera nuvarande orättfärdiga fördelningspolitik. Vi kan inte heller acceptera inskränkningar i mångfalden, vare sig det gäller inom näringslivet eller den enskilda människans möjlighet att välja livsstil. de gröna arbetar för ett samhälle med hög självtillit; ett samhälle med självförsörjning av basmat och energi. Vi arbetar för ett samhälle med låg sårbarhet och hög tilltro till den gemensamma förmågan. Vi kan inte acceptera att kontrollen över grundläggande basbehov läggs i händerna på ett fåtal. 2 Problem och möjligheter 2.1 Miljöproblemen kan lösas Vårt land står inför en rad olika och svåra problem. Vi i släpper ut mer lösningsmedel och tungmetaller per invånare än de flesta andra folk. Vi är också bland de värsta då det gäller utsläpp av försurande kväveoxider. Vi tillverkar mer radioaktivt kärnkraftsavfall per invånare än något annat folk. Per invånare står vi i för lika stora utsläpp av kväveföreningar till havet som . har vi släppt ut mer svaveldioxid som hamnat i än vad vi fått ta emot från . Per invånare förbrukar vi dessutom mer av jordens ändliga (= icke förnybara) tillgångar än de flesta folk. har vi i vårt land stora möjligheter att snabbt komma till rätta med dessa och andra miljöproblem och kan därmed ta vårt internationella ansvar. Vi har unika möjligheter att övergå till miljövänlig energiförsörjning genom tillgången till redan utbyggd vattenkraft (som ger oss lika mycket el per person som varje västtysk totalt har tillgång till) och stora mängder biomassa. de gröna kräver att vi i tar vara på våra naturliga förutsättningar för att rätta till de missförhållanden som råder och som gör till ett av de mest förorenande och resursförbrukande länderna i världen räknat per invånare. Att lösa dessa problem fordrar inte ökad ekonomisk tillväxt. Allt kan ske inom de nuvarande ekonomiska ramarna om vi minskar den del av vår konsumtion som orsakar miljöförstöring och Mot. som gör att jordens ändliga tillgångar krymper. 2.2 En chans för svensk industri Inom svensk industri finns en värdefull erfarenhet och kunnighet när det gäller såväl miljöteknik som miljövänlig energiteknik. Detta utnyttjas dåligt bland annat på grund av att efterfrågan i är låg och därför att industrin i många fall är konservativ. En snabb omläggning till ett miljömedvetet samhälle kommer att ge svensk industri en växande hemmamarknad som kräver bättre produkter inom både energi- och miljöområdet. De ökande miljökraven i andra länder leder också till en växande exportmarknad för både produkter och kunnande. de gröna anser att det vore olyckligt om svensk industri fastnade i gamla strukturer i stället för att ta vara på de möjligheter som finns. står t. ex. bilindustrin och pappers- och massaindustrin för en stor del av den svenska exporten. Bilindustrin visar nu klara tendenser till protektionism när den känner sig hotad av främst japansk konkurrens. Den har ännu inte satsat på miljövänligare motorer och bränslen, och fortsätter med metalliclackeringen som ger allvarliga luftföroreningar. Den tunga pappers- och massaindustrin har däremot reagerat snabbare än vad de sagt var möjligt när det gäller miljökrav. Även andra delar av industrin ligger i vissa fall före regeringens krav. Man har duktiga tekniker och kan vidta åtgärder om man vill eller måste. 2.3 ökat välbefinnande kräver inte ännu högre välstånd har inte bara miljöproblem utan också stora sociala problem något som brukar falla bort i den konventionella ekonomiska debatten. begås i vårt land ett självmordsförsök. Många människor i vårt land känner att de inte behövs eller att de inte orkar hänga med längre. De kan inte finna ett liv värt att leva i en roll där ägande, konsumtion och passivt åskådande ersätter att vara och att leva ett eget aktivt liv. Många människor tappar självkänslan om de inte kan lönearbeta, även om de t. ex. gör värdefulla insatser på sin fria tid, i hemmet eller i sitt grannskap. och brottades med en hård social verklighet, där huvudproblemen var fattigdom, arbetslöshet och dåliga bostäder. De konstaterade att människor mådde bättre när man med sociala reformer rättade till dessa missförhållanden. Såväl det materiella välståndet som välbefinnandet steg. Det materiella välståndet har fortsatt att stiga och är nu för de allra flesta i vårt land mycket högt, jämfört med andra länder. En ytterligare ökning ger inte längre någon självklar ökning av livskvaliteten. Mer mat till den redan mätte ökar inte välbefinnandet utan är tvärtom en hälsorisk. Även om det fortfarande finns vissa grupper och människor som skulle må bra av att få det materiellt bättre anser de gröna att de flesta sociala problemen i vårt land är av materiell art. Jakten på materiell tillväxt har lett och leder inte bara till miljöförstöring och slöseri med resurser. Många människor vill eller orkar inte springa allt fortare i ekorrhjulet. Sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna ökar och allt fler slås ut från arbetslivet. Kvinnomisshandel och våldet inom familjerna är ett stort problem. 2.4 Kontroll över den egna tillvaron de gröna vill öka människors möjlighet att välja livsstil innanför de ramar som hänsyn till medmänniskor och natur sätter. Vi arbetar för sänkt lönearbetstid till 30-timmarsvecka. I ett första steg kräver vi att alla ska ha lagstadgad rätt att sänka sin lönearbetstid till 20 eller (vilket motsvarar fyra eller ). Vi driver en fördelningspolitik som gynnar låginkomsttagare och gör det lättare för dem som önskar att välja en kortare lönearbetstid, bl. a. genom ett kraftigt höjt grundavdrag från inkomst av arbete och ett bastillägg för barnfamiljer (som ersätter deras bostadsbidrag). de gröna anser, att småbarnsfamiljerna måste få ökad valfrihet. Båda föräldrarna ska kunna korta av sin arbetstid och kunna vara hemma hos sina små barn. Vi kräver utökad föräldraförsäkring och att denna kompletteras med rätt att bli dagbarnvårdare åt eget barn.