ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sf309 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf309 av m.fl. (fp) Vårdbidragen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So255 hemställs 1. att beslutar om en ändring av beräkningsgrunden för vårdbidrag så att det utgår med 2,5 basbelopp vid helt vårdbidrag, 2. att för /90 på anslag C 3 Vårdbidrag för handikappade barn anslår ytterligare 191 milj.kr., dvs. 3. att hos regeringen begär förslag till ett system där ATP-poäng beräknas på grundval av hela det vårdbidrag som utgår, 4. att beslutar att slopa 90-dagarsgränsen för tillfällig föräldrapenning för de i motionen nämnda familjerna, 5. att beslutar om en ändring av lagen om allmän försäkring 4:11.st.2 i enlighet med vad som anförs i motionen så att tillfällig föräldrapenning utgår även till föräldrar som uppbär vårdbidrag, 6. att beslutar att tillfällig föräldrapenning skall utgå till föräldrar som tillfälligt tvingas avstå från förvärvsarbete för att vårda sjukt hemmaboende, vuxet handikappat barn, 7. att hos regeringen begär förslag till ett förtydligande i lagen om allmän försäkring 4:10 så att föräldrar garanteras rätt till ledighet och ersättning från föräldraförsäkringen för att delta i barns rehabilitering, habilitering och utbildning för föräldrar till barn med handikapp i enlighet med vad som i motionen anförs, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att pedagogiska leksaker för handikappade barn bör räknas som merkostnad vid vårdbidragsprövning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående att förtidspensionering av handikappade som studerar bör undvikas, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om hjälpmedelsförsörjningen. () () () () () () () () () 1988/89 Sf309
mot · GC02Sf310 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf310 av m.fl. (fp) Tillfällig föräldrapenning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So622 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om alla föräldrars möjlighet att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av reglerna för tillfällig föräldrapenning så att denna rätt kan utnyttjas när ett daghem stängs eller när dagbarnvårdares eget barn är sjukt. () () () () () () ()
mot · GC02Sf312 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf312 av m.fl. (m) Sociala avgifter på vinstandelar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi602 hemställs att beslutar avskaffa sociala avgifter på företagsanknutna vinstandelar i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () gotab 16687, 1989
mot · GC02Sf313 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Sf313 Möjlighet för förtidspensionerad att återgå till arbete Antalet personer med förtidspension uppgår till 347 000. Många av dessa är isolerade eller ingår i socialt oacceptabla miljöer. Att människor plockas ut ur arbetskraften ofta redan i ganska unga år gör inte sällan att dessa personer kommer i kvalitativt sämre livsbetingelser. har förtidspensionering tillgripits för att dölja den faktiska arbetslösheten. Många drabbade personer har fått betala ett högt pris såsom accelererande missbruk, utträngd från socialt goda gemenskaper etc. Inte sällan skulle de förtidspensionerade kunna utföra individuellt anpassade arbetsuppgifter. För att bryta denna olyckliga utveckling yrkar jag att man slutar att schablonmässigt pensionera människor i arbetsför ålder dvs. Dessutom bör de som erhållit pension och är under förslagsvis utredas på nytt. Man skall då också pröva möjligheterna till arbete som anpassats individuellt i varje enskilt fall. För att på ett bättre sätt kunna möta problemen måste myndigheter som försäkringskassa, arbetsförmedling, socialvård, sjukvård, skyddskonsulenter, liksom företagshälsovård, fackliga organisationer etc. samordnas. Dessutom måste möjligheterna till rehabilitering väsentligt förbättras. En utredning som ger förslag till åtgärder enligt ovan bör omgående tillsättas. Med stöd av ovanstående hemställer jag att begär att regeringen låter tillsätta en utredning om förtidspensioneringen. 1 1988/89. Nr S/3I3-321
mot · GC02Sf314 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf314 I ett växande antal dubbelbeskattningsavtal mellan och främmande land har avtalats att skatt för i intjänad pension skall erläggas även vid bosättning i utlandet. Skatten utgår med full statlig inkomstskatt samt 10 procents kommunal- och landstingsskatt. Vid besök i måste dock pensionären betala full sjukvårdstaxa trots att han/hon bidragit med skatt bl.a. till sjukvården som väl ansluter sig till vad en i bosatt pensionär bidrar med, detta på grund av den begränsade rätten till vistelse i hemlandet. I detta sammanhang bör vidare beaktas att pensionärerna under sin yrkesaktiva tid både med skatter och genom arbetsgivarens sjukförsäkringsavgift har bidragit till kostnaderna för sjukvården. Bakom de nu beskrivna reglerna har måhända legat en önskan från statsmakterna att stoppa något som man förmodat vara "skatteflykt. Beslutet att flytta utomlands, inte minst när en person uppnått pensionsåldern, grundar sig säkerligen i de flesta fall på andra motiv än fiskala. Hälsoskäl är sannolikt ett av de vanligare. Det är inte riktigt att skapa regler som i första hand drabbar äldre människor med hälsoproblem, som något kan lindras av vistelse i varmare klimat än det svenska. Därför bör reglerna om att utlandsboende pensionärer, som delvis beskattas i , ändras så att sjukvårdskostnaderna vid besök i hemlandet utgår efter gängse taxa för bosatta i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlandsboende pensionärers sjukvårdskostnader vid besök i .
mot · GC02Sf316 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf316 av och (båda c) I årets budget har det aviserats förslag om att slopa de fria läkemedlen. Förslaget innebär i korthet att de omkring 30 olika mediciner som är avgiftsfria skulle gå under vanlig prissättning. Därmed skulle dagens fria läkemedel för en stor mängd kroniskt sjuka människor slopas. Rättviseskäl har anförts som skäl till att slopa dagens fria läkemedel, vilket vi har svårt att förstå. Det hade varit humanare att föreslå att andra grupper som inte har rätt till fria läkemedel, men är beroende av mediciner för sitt livsuppehälle, också skulle få rätt till detta. Förslaget att slopa de fria läkemedlen ger kostnadsökningar för diabetiker, astmatiker, allergiker och hjärtsjuka, som har fria läkemedel och är beroende av medicinerna för att överleva. Deras grundtrygghet minskar. Det aviserade högkostnadsskyddet för sjukresor och en ny lägre nivå för handikappersättningar är välkomna förbättringar för de handikappade, men förbättringarna skall inte betalas med slopande av fria mediciner och kostnadsfria förbrukningsartiklar vid andra kroniska sjukdomar. Ge i stället andra grupper som psoriatiker och reumatiker fria läkemedel också, för att uppnå rättvisa. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fria läkemedel.
mot · GC02Sf317 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf317 För vissa egenföretagare utgår sjukpenning på en sjukpenninggrundande inkomst, som motvarar normalt inkomstläge inom en viss bransch, trots att avgifterna till sjukförsäkringen utgår på den taxerade inkomsten, som kan vara avsevärt högre. Detta är orättvist. Sjukpenningen bör rimligen utgå efter den inkomst, på vilken avgiften är grundad. Skillnaden i betald avgift för en företagare med en inkomst på 7,5 gånger basbeloppet, , och den avgift som skulle ha utgått på den helt hypotetiska inkomsten enligt ovan och som är grunden för sjukpenningen uppgår till nära under förutsättning att den sjukpenninggrundande inkomsten antas vara . Denna extra avgift är sålunda att betrakta som en extra skatt på företagare. Vid sjukdom kan skillnaden mellan den sjukpenning företagaren borde ha haft och den han enligt reglerna får uppgå till ca om sjukdomen varar och samma beräkningsgrund används som i det tidigare exemplet. Med anledning av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att sjukpenning för företagare bör utgå efter den inkomst på vilken avgiften till sjukförsäkringen är grundad.
mot · GC02Sf318 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf318 av m.fl. (s) ATP-poäng vid vård av barn Vårdar man sitt eget barn i hemmet kan man få tillgodoräkna sig tid för ATP. Barnet skall vara och ha vårdats hemma mer än halva För att få tillgodoräkna sig detta måste man själv göra ansökan hos året efter vårdåret. Att få tillgodoräkna sig ATP-år är viktigt för kvinnor, men kan även ha betydelse för män som vårdar sina barn. Eftersom personen själv skall göra anmälan i efterhand, är det många som missar denna möjlighet. Det är även många som förfarande inte känner till denna rättighet. Därför borde automatiskt registrera ATP-år för dem som har garantibeloppet eller lägsta sjukpenning per dag. Det är också viktigt att informerar om rättigheten till ATP-år som föräldern får information om föräldraförsäkringen Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att ger regeringen till känna behovet av bättre former för registrering och information om ATP-poäng för vård av barn .
mot · GC02Sf319 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf319 I regeringens skrivelse angående handikappfrågor, vilken behandlades av , konstateras i en sammanfattande bedömning att politiken även måste inriktas på en rättvis fördelning av resurserna, med målmedvetna förstärkningar av handikappområdet. I budgetpropositionen aviserades därför en ny handikapputredning, vars uppgift enligt föredragande statsråd bl.a. bör vara att bedöma hur ett fungerande samhällsstöd skall kunna tillförsäkras grupper med olika handikapp. I samband med denna anmälan ges ett antal exempel på sådana grupper, om vilkas situation det i många fall saknas nödvändig kunskap hos ansvariga samhällsorgan. En sådan grupp är folkpensionärer, som efter pensioneringen drabbats av en invalidiserande sjukdom. När en person, som inte fyllt , drabbas av ett handikapp, som leder till förtidspension, erhåller denna ett tillägg, benämnt handikappersättning, detta för att täcka de levnadsomkostnader som förorsakas av handikappet. Det kan gälla fördyrade resor, rymligare bostad, behov av ökad hemhjälp e.d. Tillägget är skattefritt och får behållas även efter fyllda . Den som däremot drabbas av ett handikapp efter folkpensioneringen erhåller ingen sådan ersättning trots att merkostnaderna är desamma. Till den svårighet som ett handikapp innebär läggs i många fall också ett ekonomiskt handikapp. Denna skillnad i ekonomiskt hänseende upplevs av många som en stor orättvisa. Samhällsstöd i form av handikappersättning borde enligt min mening utgå till alla som ett bidrag till ökade levnadsomkostnader, oavsett vid vilken ålder handikappet inträffar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet att överväga frågan om handikappersättning även efter ålderspensionering.
mot · GC02Sf320 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf320 av och (båda fp) Flyttningen av ärenden mellan socialförsäkringsnämnder vid jävsituationer Socialförsäkringsnämnder skall enligt AFL lagen om allmänförsäkring fatta beslut inom sitt område. har i RFFS 1986:15 fastlagt inom vilka geografiska områden socialförsäkringnämnden skall fatta sitt beslut. Man har emellertid bortsett från de fall, där det föreligger mer eller mindre klara jävssituationer, inte enbart för en enskild ledamot, utan där hela nämnden kan anses hamna i den situationen. Det kan t.ex. inträffa när en av ledamöterna eller en föredragande ansöker om en förmån. Några lagliga möjligheter att hänskjuta frågan till en annan socialförsäkringsnämnd föreligger inte . En lösning kan vara, att kassadirektör eller motsvarande får befogenhet att överflytta ärendet till en annan nämnd. Vid kontakt med har uttalats, att det vid det tillfället inte fanns något politiskt intresse av att ändra på gällande regler i frågan. Det har emellertid visat sig att praktiska problem uppkommit och att det därför är nödvändigt att frågan utreds. Med anledning av vad som ovan framförts hemställs att begär att regeringen utreder frågan om åtgärder vid speciella jävssituationer och därefter om så anses påkallat ger i uppdrag att utarbeta anvisningar om hur försäkringskassorna skall kunna på ett lämpligt sätt hantera denna fråga.
mot · GC02Sf321 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf321 av och (båda c) Beräkningen av egenföretagares sjukpenninggrundande inkomst För egenföretagare är sjukförsäkringsavgiften en tung börda. I flera avseenden är också avgiftsuttagen orättvisa. Den lägre sjukfrånvaron hos egenföretagaren motiverar egentligen en väsentligt lägre sjukförsäkringsavgift. I stället är förhållandet sådant, att egenföretagaren har en klart orättvis beräkning av sin sjukpenninggrundande inkomst. En vanlig löntagare får beräkna vad han kommer att tjäna under det närmast kommande året. Detta belopp ligger sedan till grund för löntagarens sjukpenning. En egenföretagare däremot får som sjukpenninggrundande inkomst beräkna den genomsnittliga inkomsten från , som han måste betala sjukförsäkringsavgift enligt innevarande års preliminära skattsedel. Detta är ett klart otillfredställande förhållande som det är orättvist mot egenföretagarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om egenföretagarnas beräkningsgrund för sjukpenning.
mot · GC02Sf322 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89: Sf322 (båda m) Arbetsgivaravgifterna för utländsk arbetskraft Specialodlingar av bär, grönsaker och frukt kräver ett mycket stort inslag av arbetskraft. Tillgången på svensk arbetskraft är inte tillräcklig. En stor del av behovet tillgodoses därför av utländsk arbetskraft, vilken i mycket stor utsträckning består av polacker. Ersättning till den utländska arbetskraften följer givetvis svenska avtal. Arbetsgivaren är också skyldig att erlägga arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgift utgår numera på hela den utbetalade lönen. Det innebär att ibland får avgiften karaktären av en skatt eftersom arbetstagaren inte alltid har rätt till motsvarande förmån. Denna situation råkar många arbetsgivare och arbetstagare ut för när det gäller allmän tilläggspension. Den utländska arbetskraften, som vistas tillfälligt i vårt land, hamnar också i denna situation. Det är emellertid ytterligt allvarligt att utlänningen inte får utnyttja sjukförsäkringsförmånerna trots att arbetsgivaren är skyldig att betala avgift härför. Arbetsgivaren får i samband med anlitande av polsk arbetskraft förbinda sig att svara för arbetstagarens kostnader för bl a sjukvård. Eftersom den svenska sjukförsäkringen inte gäller i det avseendet trots påförd avgift tvingas arbetsgivaren att genom annan typ av försäkring skydda sig mot skadeståndsanspråk. Det är orimligt att arbetsgivaren skall drabbas av dubbla kostnader. Så länge inte utlänningen får ta del av de i vårt land gällande sjukvårdsförmånerna bör givetvis ej heller arbetsgivaren erlägga någon avgift. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär förslag om att arbetsgivaravgift avseende sjukförsäkring inte skall utgå vid tillfällig anställning av utländsk arbetskraft. () () 1 1988189.3sami Nr Sf322~329
mot · GC02Sf323 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf323 Ekonomisk trygghet vid s.k. äldreavgång Delpensionsersättningen, som urholkades under den borgerliga regeringsperioden, har återställts till under innevarande år. Det är mycket tillfredsställande för de äldre på arbetsmarknaden. Man har återigen möjlighet att trappa ner arbetstiden med acceptabelt bibehållen levnadsstandard. En annan fråga som är mycket viktig för de äldre på arbetsmarknaden är den s.k. äldreavgången. Denna typ av lösningar på problem har använts i stor utsträckning i samband med neddragningar av arbetsstyrkan på arbetsplatser i exempelvis Bergslagen. En del sådana uppgörelser har blivit föremål för kritik. Orsaken är diskutabla tillämpningar. Det skulle enligt vår mening vara mycket olyckligt om detta leder till någon form av förbud mot äldreavgångsuppgörelser, signaler i den riktningen har förekommit. Dessa avgångar bygger på att arbetstagare som nått 58,3 års ålder efter en period med arbetslöshetsersättning eller äldre förtidspensioneras av arbetsmarknadsmässiga skäl. I samband med strukturella förändringar av industrin och stora neddragningar av andra orsaker blir resultatet ofta att man hamnar på denna typ av lösningar. Denna möjlighet kan inte tas bort utan att den ersättes av något annat system. Det är inte rimligt att arbetstagare med yrkesverksamhet bakom sig, i många fall med ett tungt och krävande arbete, skall behöva känna otrygghet. Man kan i sammanhanget peka på att man utomlands i många fall löst problemet genom att sänka pensionsåldern ända ner till i vissa branscher eller regioner. Det är angeläget att de äldre på arbetsmarknaden som drabbas av strukturella förändringar och nedläggningar får möjlighet att lämna arbetsmarknaden via ett efterlönesystem. Regeringen har tillsatt en utredning som har till uppgift att se över pensionssystemet och med förtur behandla problematiken med arbetskraft som åren innan pensioneringen antingen trappar ned sin arbetstid eller lämnar arbetsmarknaden. Enligt vår mening bör utredningen ge förtur åt arbetet med ett efterlönesystem eller arbetspension, som innebär att man i vissa fall ska kunna lämna arbetsmarknaden efter 58,3 års ålder med en kompensationsnivå som innebär bibehållen levnadsstandard. sn?"} Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att pensionsberedningen skall ges uppdrag att med förtur utreda frågan om efterlönepension eller arbetspension.
mot · GC02Sf324 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf324 Tandvård m.m. vid sjukdomen Sjukdomen utgör en av de mindre uppmärksammade reumatiska sjukdomarna. Ca 150 000 svenskar uppskattas lida av sjukdomen som tar sig uttryck i de mest skiftande symtom och därmed är svårt att ställa diagnos på. Bristande kunskap om sjukdomen gör att patienter - i huvudsak kvinnor - får vänta på en riktig behandling. Sjukdomen är en s.k. torr bindvävssjukdom. De första symtomen brukar oftast vara muntorrhet men kan också ta sig uttryck i svårigheter att svälja, obehag i tänderna, smakförändringar, ökade kariesangrepp, långvarig munoch tungsveda eller svårigheter att äta torr föda. Sjukdomen är svår att upptäcka då den kan drabba ögon, hud, leder, njurar eller som nämnts muntorrhet. Kroniska sjukdomstillstånd på spottkörtlar är vanligt. Okunskapen och den otillräckliga forskningen på området leder till långa behandlingstider innan rätt diagnos kan fastställas. Sjukdomen går inte att bota. Däremot kan symtomen lindras. Detta förorsakar patienterna orimliga omkostnader för sin sjukdom och behandling. Många får enligt uppgift betala för behandling av exempelvis sina tänder. Till skillnad från patienter med andra sjukdomar får inte ersättning för läkemedel och tandvård. Utebliven ersättning för läkemedel hänger bl a samman med att flera av de läkemedel som lindrar symtomen är klassificerade som naturmedel och kan därför inte erhållas med läkemedelsrabatt. Detta gör att patienten i många fall får bekosta dessa naturmedel, olika vätskor, med i storleksordningen . Enligt min mening bör därför ges rätt till fri tandvård och subventionerade hälso- och naturmedel för sin behandling. Den reumatologiska forskningen och verksamheten i är vid en internationell jämförelse liten. I exempelvis grannlandet är antalet reumatologer det dubbla på samma patientantal. Mot bakgrund av att de reumatologiska sjukdomarna är många och att allt fler drabbas av dessa bör bindvävsforskningen öka i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om rätten till fri tandvård för patienter med sjukdomen , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. 1988/89 motionen anförts om subventionerade naturmedel för patienter med Sf324 sjukdomen .
mot · GC02Sf325 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf325 av och (båda fp) Ändrad beräkningsgrund för sjukförsäkringsavgiften Arbetsgivaravgifterna 1988 utgjorde enligt lag och enligt avtal eller totalt för arbetare. Storleksordningen är densamma för tjänstemän. Dessa avgifter för pensioner, sjukförsäkring, arbetarskydd, vuxenutbildning, barnomsorg m.m. har sedan starten beräknats på bruttolönen för den anställde eller företagaren. Detta har ansetts vara en solidarisk och lättadministrerad metod. Sjukfrånvaron är mycket olika inom små respektive stora företag och inom olika regioner. Frånvaron inom högrationaliserade produktionsenheter i storstadsregioner ligger ofta . Inom småföretag finns många exempel på att motsvarande siffra är i storleksordningen , vissa år ännu lägre. Det finns enligt vår bedömning starka skäl att anta att omfattningen av sjukfrånvaron har ett starkt samband med arbetsmiljön på respektive arbetsplats. Om man kan finna ett system där styrmedlet kan relateras till skador och sjukdomar som kan visas direkt härröra från brister i arbetsmiljön - och därmed till faktorer som den enskilde arbetsgivaren har möjlighet att åtgärda - skulle detta sannolikt få en styreffekt mot bättre arbetsmiljöer. Det skulle därmed också medföra både en total minskning av sjukfrånvaron och en bättre fördelning av kostnaderna mellan olika typer av företag. De företag som har hög frånvaro skulle då tvingas ta konsekvenserna av detta i stället för att som i viss mån subventioneras av företag med låg frånvaro, dvs ofta småföretag. Vi anser att en ändrad beräkningsgrund för sjukförsäkringsavgiften enligt ovan bör utredas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utredning om en ändrad beräkningsgrund för sjukförsäkringsavgiften. () ()
mot · GC02Sf326 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf326 av och (båda vpk) Kostnader vid dödsfall Förutom att de drabbas av sorgen, ställs många anhöriga inför en rad svårigheter och praktiska problem som de måste lösa vid en familjemedlems eller annan närståendes död. Sorgen, ofta i kombination med osäkerhet om hur olika problem kan lösas, gör att de efterlevande inte orkar eller kan klara sig utan entreprenörers hjälp. Tyvärr sker detta ofta på de kommersiella företagens villkor. För en människa som blir ensam som änka eller änkeman är detta en särskilt svår situation. För dem med liten lön eller låg pension betyder det dessutom ett ekonomiskt problem. Bland begravningsentreprenörerna finns dels privata och kommersiella, dels folkrörelseägda företag eller föreningar. I de flesta fall har de hand om det mesta som rör både själva begravningen och den service som direkt eller indirekt har med dödsfallet att göra. Det kan gälla juridiska problem, försäkringar, transporter, arrangemang i samband med begravningen samt annonsering, kistor eller urnor, blommor och gravvårdar. Kostnaderna i samband med begravning har blivit mycket höga. En stor del av medborgarna kan antas ha förberett sig för att så långt som möjligt undvika svårigheter i samband med detta men om den avlidne av någon anledning inte tecknat försäkring eller är försäkrad genom någon annan, kan det uppstå en situation där de efterlevande får oöverstigliga problem för att klara alla kostnader som hör samman med ett dödsfall. Det finns ett uttalat behov av ekonomiskt och samhälleligt stöd i sådana situationer som beskrivits ovan. Med detta som utgångspunkt anser vi att regeringen bör utreda förutsättningarna för ett samhällsstöd, som förslagsvis kan administrera. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen låter undersöka förutsättningarna för ett samhällsstöd i syfte att ekonomiskt bistå efterlevande i samband med begravning. (vpk) (vpk)