mot · GC02Sf502 · 1989-01-16 00:00:00 — Rasism bekämpas bättre med argument, med fakta och upplysningar. I kunskapens och förståelsens ljus dör fördomen och skräcken. Förslagen från FN.s konvention mot rasism om straffsanktioner vid diskriminering i arbetslivet samt talemöjlighet och skadeståndsrätt för dem som diskriminerats bör följas upp och utredas i samband med en översyn av DO:s verksamhet. Arbetskraftsinvandringen gjorde att människor i produktiv ålder sökte sig till . Många av dessa har nått pensionsåldern. En del av dessa invandrare drömde om att återvända till sitt hemland. Av många olika anledningar har det som regel inte blivit så. Äldre människor har ofta större svårigheter än yngre att göra sina önskemål hörda. Kommuner och landsting måste därför vara lyhörda för de behov och önskemål som är speciella för de äldre invandrarna. kan självfallet invandrarorganisationerna fylla en viktig funktion. Språket är ett speciellt hinder för äldre invandrare. Även om språkkunska- Sf502 perna under den yrkesverksamma delen av livet varit goda kan de försvinna vid högre ålder. Det förekommer alltför ofta att en invandrare med bristande svenskkunskaper vid långtidsvård placeras på en avdelning med enbart svensktalande personal. Detta är allvarligt då kommunikation och kontakt med yttervärlden är av stor vikt och konsekvensen kan bli ett alltför långsamt eller uteblivet tillfrisknande. Vissa invandrargrupper har framfört önskemål om en ökad valfrihet på ålderdomen. Detta innebär bl.a. att äldre invandrare skall ha möjlighet att, om de så önskar, bo nära andra personer med samma kulturella bakgrund på ålderdomshem, eller vid långtidssjukvård. Dessa önskemål bör kommuner och landsting försöka tillmötesgå. UHÄ fick 1983 av regeringen i uppdrag att utreda hur tillgången på tvåspråkig personal skulle kunna förbättras. Rapporten har just blivit färdig. Vi har väntat alltför länge på detta resultat varför det är angeläget att regeringen vidtar åtgärder med anledning av motionen. För många invandrare leder arbetslivet till kontakt med den nya kulturen. Det är också ofta i denna miljö som infödda svenskar stiftar bekantskap med invandrare. I en dynamisk arbetsmiljö tas dessa kulturmöten till vara och upplevs som något positivt varifrån nya idéer och handlingsmönster kan hämtas. Många, men långt ifrån alla, invandrarkvinnor är dock utestängda från dessa kontakter och den stimulans de ger. Med ingen eller endast låg utbildning, vilket är vanligt i många invandrargrupper, är det svårt för kvinnorna att skaffa sig ett arbete som familjen kräver uppmärksamhet och omsorg. Dessa lågutbildade kvinnor förvärvsarbetar ofta på obekväm arbetstid för att kunna ta hand om sina barn. I många av dessa fall ger arbetet inte heller de möjligheter till sociala kontakter som vore önskvärda. Effekten blir att många invandrarkvinnor blir isolerade från kontakter utanför hemmet. Kunskaper i svenska språket är ofta undermåliga just hos dessa kvinnor. Invandrarkvinnornas situation kräver ökad uppmärksamhet. Många invandrarkvinnor lever i vad vi kallar Det glömda . Särskild uppmärksamhet måste riktas mot den behandling som de kvinnor som utsätts för s k hustruimport får utstå. förekommer att mannen utnyttjar det faktum att kvinnan blir utvisad om hon skiljer sig innan förflutit. Det har hänt att mannen i sådana fall misshandlat kvinnan psykiskt och fysiskt, i vetskap om att hon inte vågar ta ut skilsmässa eller anmäla honom av rädsla för utvisning. Det bör göras fullständigt klart för alla parter att en kvinna som blivit utsatt för sådan förnedrande behandling inte bör kunna utvisas. Mångå flyktingar och invandrare har arbetslivserfarenhet och yrkeskunskaper från sitt hemland. En del har också en gedigen utbildning, kanske på universitetsnivå, bakom sig. I har vi ofta misslyckats med att ta till vara den kompetens invandrarna besitter vilket är till men för såväl individen som för landet. Besvikelsen kan bli stor då den nyanlände upptäcker att ingen efterfrågar hans eller hennes yrkeskunskaper och inte förväntar sig att de skulle kunna komma till användning i . För det svenska samhället innebär detta ett slöseri med såväl mänskliga som ekonomiska resurser. Invandrares examina anses ofta inte vara jämställda med svenska eller anses vara inkompletta. har därför tidigare framfört önskemål om en intensifiering av arbetet med att värdera utländska examina vid UHÄ. Denna verksamheten har pågått , men alltför små resultat har uppnåtts. Antalet anställda har ökats men ärendebalanserna är ändå långa liksom väntetiderna. Detta är mycket beklagligt och måste leda till en omprövning eller förnyelse av det arbete som utförs av UHÄ vad gäller värdering av utländska examina. Det är ett krav av såväl humanitära som ekonomiska skäl. Ett annat skäl till varför utländska examina i högre grad bör godkännas i är för att uppnå trovärdighet vad gäller de konventioner som undertecknats vad gäller just godkännande av utländska examina. Arbetslöshet är ett problem som i hög grad drabbar invandrare. Bland de arbetslösa återfinns en oproportionellt stor del invandrare. Inom AMU:s utbud av kurser bör invandrarna erbjudas påbyggnads- och kompletterande utbildning. Detta är viktigt framför allt för många unga som har tvingats avbryta sin utbildning i hemlandet eller haft en mycket kort skolgång där liksom för dem som p.g.a. bristande svenskkunskaper m.m. inte har kunnat bygga på sin utbildning. Invandrarflickornas situation bör särskilt uppmärksammas i fråga om skola och vidareutbildning. Dessa kompletteringskurser får dock inte bli slentrianmässigt använda, vilket ibland sker . En invandrare med en god utbildning bör istället få hjälp att genast komma in på arbetsmarknaden. 9.4 Svenska för invandrare Utan goda kunskaper i svenska är det i stort sett omöjligt att smälta in i det svenska samhället. Möjligheterna att inhämta ny kunskap och att påverka blir begränsade. Även om invandraren räknar med att snart återvända till hemlandet så underlättas vistelsen i av att han eller hon behärskar det svenska språket. Det är viktigt att denna undervisning börjar efter den asylsökandes ankomst till . Först och främst beroende på att tiden att bygga ett nytt liv i sitt nya land blir kortare men också för att, genom aktivitet med ett konkret och efterlängtat mål, bekämpa depressions- och passivitetstillstånd vilka är vanliga bland asylsökande. Regeringen har dock bestämt att grund-sfi och grundutbildning för vuxna får börja först efter att utländsk medborgare som har ansökt om upphållstill Med tanke på hur många som får stanna är denna Mot. 1988/89 tidsgräns obefogad. Värdefull tid, då ambitionen att lära sig svenska är hög, Sf502 går därmed till spillo. Regeringen bör därför upphäva sitt beslut om väntetid innan sfi får påbörjas. Den asylsökande bör också aktivt uppmuntras att studera annat än svenska i syfte att förbereda sig inför yrkesarbete i . De som har kunskapsmässiga förutsättningar att vidga sina studier till grundskole- och gymnasienivå måste ha möjligheter att göra så. Likaså i syfte att stimulera den nyanlände bör möjlighet ges, för de som så önskar och är vana vid studier, att bedriva intensivkurser inom sfi, dvs kunna studera i snabbare takt än på halvtid. 9.5 Svenska för tvåspråkiga elever Undervisningen av invandrarelever i den svenska skolan har utgått ifrån att eleverna och deras familjer invandrat till under barnens skoltid. föds ett allt större antal invandrarbarn inom landet. Dessa talar ofta ett annat språk än svenska i hemmet som de möter det svenska språket under hela sin uppväxt. Ändå har många invandrarungdomar problem då deras språkutveckling ofta är otillräcklig både i svenskan och i hemspråket. Språkkunskaperna räcker inte till för fackämnena och betygen i svenska är dåliga. Framför allt märks detta på gymnasienivå. Många invandrarelever avbryter sina studier och går oftare arbetslösa än sina svenska kamrater. Dessa ungdomar måste få en chans att konkurrera i skolan och arbetslivet. Det är angeläget att samhällets stöd till invandrarbarnen sker samordnat, på ett pedagogiskt och socialt riktigt sätt och med bästa utnyttjande av tillgängliga resurser. Detta sker lättast genom ett samlat resurssystem där statsbidragen till förskola och skola slås samman och fördelas som ett schabloniserat bidrag till kommunerna. På detta sätt blir det lättare för kommunerna att göra en långsiktig planering av stödet till enskilda invandrarbarn och att exempelvis prioritera undervisningen i förskolan. Den undervisning i svenska som ges är anpassad efter svenskspråkiga elevers förutsättningar. Trots introduktionskurser för nyanlända invandrarelever finns ofta grundläggande brister i svenska språket även hos barn som är födda i , men vars första språk är något annat än svenska, d.v.s. elever som talar svenska men som har vissa luckor i kunskaperna. Detta kan leda till att invandrareleverna inte får den grundläggande förståelse för svenska, exempelvis som språk och litteratur, som är en förutsättning för vidare studier. Extra undervisning i svenska kan anordnas dels i form av stödundervisning, dels ske i utbyte mot timmar i den ordinarie undervisningen (dock får aldrig mer än bortfalla från ämnet svenska) och därmed ha formen av undervisning i svenska som andraspråk. Ämnet svenska som andraspråk ger dock inte behörighet till högre studier. SÖ har konstaterat att behovet av undervisning i svenska som andraspråk endast täcks till tre fjärdedelar. SÖ konstaterar vidare att inte alla de elever som av lärarna bedöms behöva det, kommer i åtnjutande av denna undervisning samt att ämnet har en oklar status. I likhet med SÖ anser att det bör ske en reformering av ämnet svenska som andraspråk. Ämnet skall kunna studeras helt eller delvis i utbyte mot ämnet svenska och/eller som utökad studiekurs. Undervisningen i svenska som andraspråk måste komma in i undervisningen. Det är av vikt att lärarna som undervisar i svenska som andraspråk har utbildning för just detta och att de har kunskap om de olika kulturer som de kommer i kontakt med. Ämnet bör ha en egen läroplan, ha samma målsättningar och ge en kompetens som motsvarar svenskämnet för elever med svenska som förstaspråk. Enda skillnaden mellan det ordinarie svenskämnet och svenska som andraspråk blir att undervisningen och innehållet anpassas till tvåspråkiga elever. Av denna anledning menar att svenska som andraspråk bör ge behörighet till högre studier. 1. att begär att regeringen i internationella fora verkar för en liberalisering av asylpolitiken i de västeuropeiska staterna, 2. att beslutar att höja antalet kvotflyktingar till 1 750, 3. att för /90 anslår 1 . på anslaget E 5 Överföring och mottagningar av flyktingar m.m., 4. att för /90 anslår 1 . på anslaget E 6 Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m., 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande viseringstvånget för flyktingar, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående viseringstvånget för chilenska medborgare, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om information till berörda länder och transportföretag om att asylsökande inte avkrävs visum för att resa in i , 8. att beslutar överföra beslut om direktavvisning från polisen till invandrarverket, 9. att beslutar om rätt till offentligt biträde för alla asylsökande i enlighet med vad som anförs i motionen. 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att den allmänna rättshjälpen skall gälla även vid överklagande om beslut om flyktingstatus och för utfärdandet av resedokument, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående första asylland-principen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående motivering av beslut i asylärenden, 13. att hos regeringen begär att invandrarverket ånyo påminns om sitt uppdrag i riksdagsbeslut avseende dokumentation och spridning av praxis vid behandling av ansökningar om uppehållstillstånd, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. 1988/89 motionen anförs angående förvarstagande av asylsökande, Sf502 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av att asylsökande ges skäligt rådrum och möjlighet att lämna landet under värdiga former, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppföljning av avvisade asylsökande, 17. att hos regeringen begär förslag om svenskt återinträde i ICM, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av att föräldrar inte utvisas om det innebär att de skiljs från minderåriga barn, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående bättre utredningar av barnens situation i asylärenden, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om asylsökande barns rätt till barnhälsovård, 21. att beslutar om ett totalt förbud mot att ta barn i förvar, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av psykiatriska team i landstingen, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående vikten av förkortade väntetider i asylärenden, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ensamma flyktingbarn, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående möjligheterna att tillåta arbete under former som liknar beredskapsarbete under asylsökandes väntetid, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om omfattningen av biståndet till asylsökande, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om stöd till handikappade asylsökande, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om accepterande av kommunplats, 29. att begär att regeringen närmare utreder möjligheten att skapa asylnämnder i enlighet med vad som anförs i motionen, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet, 31. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om uppföljning av förslag från FN:s konvention mot rasism, [att hos regeringen begär förslag till hur tillgången på tvåspråkig personal skall kunna förbättras,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om UHÄ:s arbete med att utvärdera utländska examina,1] 24 [att begär att regeringen upphäver sitt beslut om väntetid innan sfi får påbörjas,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående asylsökandes studier,1] [att hos regeringen begär ett förslag till statsbidragssystem som innebär att bidragen för hemspråksträning och hemspråksundervisning slås samman i enlighet med vad som anförs i motionen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående svenska som andraspråk.1] () () () () () () () 1 1988/89:Ub804