mot · GD02A107 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:A107 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:76 1989/90 Regionalpolitik för 90-talet A107 Regeringens regionalpolitiska proposition innebär en försvagning av stödet till befolkningen i nuvarande stödområden. Mot tidigare av befolkningen skall enligt förslaget ingå i något stödområde. Detta och en hel del annat i propositionen är steg på regeringens väg mot EG-anpassning, som vpk är kritiskt mot. Vpk avvisar förslaget till ändrad stödområdesindelning. Vpk vill kraftigt höja länsanslagen med . Vpk vill i sin motion speciellt satsa på att förbättra kvinnornas situation i glesbygden. Vpk föreslår försöksverksamhet under kommande budgetår med sex timmars arbetsdag inom det kommande stödområde 1 för personal inom vård och omsorg. Vpk föreslår vidare satsning på daghem i glesbygd, bättre kommunikationer än regeringen samt satsning på komvux, vilka samtliga är förslag som gynnar speciellt kvinnorna. Vpk satsar vidare på extra medel till kombinationssysselsättningar i jordbruket under rubriken landsbygdsutveckling. Vpk:s förslag ovan är finansierade enligt nedanstående redovisning. Vpk:s ekonomiska förslag i sammanfattning Infrastruktursatsningar (motsv. /kWh vattenkraft) 600 milj. kr. 516 milj. kr. 6 timmars dag stödområde 1 338 milj. kr. 193 milj. kr. 150 milj. kr. 50 milj. kr. 50 milj. kr. 33 milj. kr. 10 milj. kr. 10 milj. kr. 1 950 milj. kr. Anvisade medel i vpk:s budget Annan användning nedsättning av socialavgifter Summa: Samhällsutvecklingen i de kapitalistiska länderna präglas alltmer av världskapitalismens ändrade villkor. Kapitalets transnationalisering skapar maktcentra som är oberoende av nations- och parlamentsgränser. Ekonomin präglas alltmer av privata jätteimperiers behov av nya marknader och större vinster. Denna utveckling sker i världen som helhet, i och i . I världskapitalismen sker nu en ökad konkurrens om herraväldet mellan främst tre centra: , och . Konkurrensen mellan dessa centra och den regionalpolitik som är tillåten inom och mellan dessa block påverkar den svenska regionalpolitiken. Den regionalpolitik som har accepterats inom EG påverkar regionalpolitiken i och kommer att än mer påverka denna. Vardagslivet för familjen i påverkas av de pågående förändringarna inom den globala kapitalismen och av den pågående svenska EG-anpassningen. Den proposition som denna motion svarar på, innehåller också delar av ytterligare EG-anpassning. Under den starkt exportinriktade tredje vägens politik har såväl storfinansens resurser som samhällets infrastrukturella satsningar i hög grad inriktats mot att främja EG-anpassningen. Obala'.sen mellan regionerna inom landet Inom landet har koncentrationen till storstäderna pågått under en följd av år. Det gäller företag, statsapparat, kultur, undervisning, trafiksystem m.m. Denna koncentration har inneburit överhettning i ekonomin, spekulation i mark och bostäder, bostadsbrist och köer för vård och omsorg. Den ständigt ökande biltrafiken i storstadsregionerna har skapat en dålig stadsmiljö 2 och farlig livsmiljö. Den sociala servicen blir inom vissa sektorer allt mer Mot. finns det stora delar av som har helt motsatta A107 Särskilt märkbara är dessa i inland, Bergslagen och sydöstra . Ett av de allvarligaste problemen är att det är kvinnorna och ungdomarna i dessa delar av landet som flyttar därifrån och söker sig till städerna. Regionalpolitiken och andra politiska beslut har varit otillräckliga för att skapa förutsättningar för kvinnor och ungdomar att stanna kvar i hembygden. Risken är stor att nedläggnings- och utflyttningsvågen fortsätter om inte kraftfulla åtgärder sätts in för att motverka detta. Då räcker det inte med en fortsättning på 60-, 70- och 80-talens storvulna högtidstal, papperskilometer med verbal sörja från Utredningssverige, utan det krävs konkreta förslag och ekonomiska resurser. I regeringens regionalpolitiska proposition tas en del av dessa problem upp. Man pekar också på de stora utvecklingsmöjligheter som faktiskt finns. Vpk ställer sig bakom tankarna att regionalpolitiken skall aktiveras, liksom att utslagningen från arbetslivet måste minskas. Vi stödjer också en utbyggnad och breddning av infrastrukturen och en ansvarsfull hushållning med naturresurserna. Mål och riktlinjer för regionalpolitiken Regionalpolitikens mål måste vara likställdhet och likvärdighet mellan landets regioner. Regionalpolitiken skall inriktas på att ge människor tillgång till arbete, service, bostad, kultur och god miljö oavsett var de bor i landet. Det är av betydelse att regionalpolitiken och övriga beslut som påverkar levnadsförhållandena i glesbygden också inriktas i ett ekologiskt perspektiv. Tekniken måste användas till att skapa mer slutna system och minska omsättningen av råvaror och energi. Produktionen måste organiseras så att den befrämjar de arbetandes hälsa i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetsmiljön behöver förbättras i många branscher. Det är viktigt att regionalpolitiska aspekter finns i förgrunden vid det framtida användandet av medlen i Arbetslivsfonden. Kulturverksamheten är viktig ur regionalpolitisk synpunkt, vilket också påpekas i propositionen. En medveten satsning på kulturlivet har betydelse för att kvinnor och ungdomar skall välja att bo i de utsatta regionerna. Metoder för en bättre regional balans I propositionen föreslås en halvering av nuvarande stödområden om man ser till andelen av befolkningen i landet. Vpk avslår förslaget om ett minskat stödområde, då vi anser att minskningen ej är sakligt motiverad utan mer är ett utslag av EG-anpassning. Vpk vill tvärtom utöka antalet kommuner inom stödområdena något samt föreslå förändringar inom och mellan stödområdena. Vpk vill vidare i denna motion bl.a. föreslå en satsning på förbättrad infrastruktur, försök med sex timmars arbetsdag i stödområde 1 inom vårdområdet, höjning av länsanslagen, mer resurser till landsbygdsutvecklingen, stärkta lokaliseringsredskap m.m. Mer om detta nedan. Förbättrad infrastruktur Mot. En breddad och förbättrad infrastruktur ingår som ett viktigt verktyg för att A107 nå de regionalpolitiska målen. Det handlar om nyinvesteringar inom järnvägs-, väg-, tele- och energisektorerna. Det gäller också områden som forskning, utbildning, vård och omsorg, socialpolitik, socialförsäkringar, fritidsverksamhet, bebyggelseplanering, teknisk service som VA-system och renhållning, postväsende, luftfart, sjöfart, rättsväsende samt gränskontroll- och lantmäteriverksamhet. I satsar man stora resurser på utbyggnad av spårbundna transporter. I har inga egentliga nysatsningar skett på järnvägen på många decennier. Det finns stora behov av utbyggnad av lokal pendeltågstrafik, som skulle ha en positiv regionalpolitisk effekt. Det finns stora behov av utbyggnad och förbättrad effektivitet när det gäller godstrafik på räls. Skall vi lyckas få en övergång av varutransporter från lastbil på väg till järnväg krävs satsningar på utbyggnad av järnvägen, men också effektiva depåer och terminaler för omlastning. På samma sätt behövs satsningar för en utökning av varutransporter till sjöss. Det krävs också en översyn av taxepolitiken inom transportsektorn, där spårbundna och vattenburna godstransporter bör gynnas jämfört med . Till satsningar på infrastrukturella åtgärder föreslår vpk att anslås, att fördelas inom kommande stödområde 1 och 2. De praktiska besluten att fördela resurserna får fattas på länsstyrelsenivå efter samråd med berörda kommuner samt fackföreningar och näringsliv. Vpk:s förslag till stödområdesindelning I huvudsak föreslår vpk att nuvarande stödområde A skall ingå i kommande stödområde 1. Nuvarande stödområden B och C behålls och ingår i kommande stödområde 2. Från denna huvudprincip görs följande undantag: a) överflyttning till kommande stödområde l.Vpk föreslår att följande kommuner/kommundelar förs över från nuvarande stödområde B till kommande stödområde 1: Västerbottenkommunerna , , och samt Älvsby, kommundelarna Edefors och i Bodens kommun samt Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i kommun i . b) tillskott till kommande stödområde 2. Vpk föreslår vidare att kommande stödområde 2 utökas med . För att kommuner och landsting i glesbygd och på landsbygden skall klara att upprätthålla en bra lokal service - likvärdig den som finns i tätort - måste kommunalskattesystemet reformeras. Dagens skatteutjämningssystem är helt otillräckligt. Ett nytt kommunalskattesystem behövs som bygger på principen om demokrati och likvärdighet mellan alla landsändar. Försök med sex timmars arbetsdag med full lön inom barnomsorg, äldrevård, sjukvård och omsorg inom föreslaget stödområde 1 Vpk föreslår att försöksverksamhet startar för vissa grupper arbetstagare inom rubricerade områden och att de som som arbetar inom de kommuner som ingår i det kommande stödområdet 1 (enligt vpk:s förslag) erbjuds heltidslön vid arbete . Försöksverksamheten föreslås pågå . Berörda yrkesgrupper är exempelvis hemhjälpsbiträden, barnskötare, sjukvårdsbiträden, lokalvårdare inom landsting/kommun, skolmåltidsbiträden och likvärdiga yrkesbefattningar inom landsting och kommun med undantag för personal i arbetsledande ställning. Försök bedrivs i bl.a. kommuns hemvård med sex timmars arbetsdag, vilket haft mycket positiva effekter på personalomsättning, minskade arbetsskador och kvaliteten på utförd service. En utvidgad försöksverksamhet till andra kommuner och landstingskommunala sektorer skulle kunna stimulera kvinnor att bo kvar eller flytta tillbaka till glesbygd. skulle nödvändig service kunna hållas igång även i små orter och byar. Statliga och samhällsägda företag - löntagarfonder De statliga och samhällsägda företagen samt löntagarfonderna kan ingå som verktyg i en ny, mer verkningsfull regionalpolitik. Eftersom marknadskrafterna inte förmått att av egen kraft utveckla försök och forskning kring alternativa energiformer bör det allmänna satsa resurser på detta - inte minst i perspektivet av en kommande avreglering av jordbruket. På samma sätt bör det offentliga medverka till en ökad förädling av landets råvaror inom landet. Det gäller både inom metallurgin och på träområdet. Statsföretag och löntagarfonderna bör ges ett ökat deltagande i den regionalpolitiska utvecklingen på dessa områden. Utökade redskap att korrigera koncentrationstendenserna Vpk anser det vara vettig politik att decentralisera ut mer av de regionalpolitiska besluten till länen. Vi anser dock att det behövs en central överblick och att denna i nuvarande tappning behöver stärkas. Förslaget i den regionalpolitiska propositionen att bevara den rådgivande regionalpolitiska nämnden och tanken att förstärka den för regionalpolitiken samordnande statssekreterargruppen är båda bra men är otillräckliga för att uppnå en bra regional balans. Det behövs en särskilt ansvarig i statssekreterargruppen. För att säkra de regionalpolitiska målen om likvärdighet och likställdhet mellan regionerna och att ge alla människor rätt till arbete, service, bostad, kultur och god miljö oavsett var man bor krävs ökade redskap för det allmänna att styra lokaliseringen av arbetsplatser. Den styrning som marknadskrafterna utövar medför negativa effekter i form av utflyttning från landsbygd/glesbygd och koncentration av människor och arbetstillfällen till storstadsområdena. För att korrigera markna- 5 1* 1989190. dens negativa styrning måste de demokratiska instanserna i landet få redskap för att hävda de regionalpolitiska målen. De demokratiska instanserna kommun, landsting, län och riksdag måste kunna kontrollera och styra lokaliseringen av arbetsplatser för att kunna korrigera koncentrationstendenserna. Vpk föreslår att regeringen återkommer med förslag till utformning av redskap som möjliggör för det allmänna att påverka lokaliseringen av arbetsplatser. I propositionen föreslås att en nedsättning skall ske om av vissa företags socialavgifter inte bara i som är fallet , utan i hela det kommande stödområde 1 - till en kostnad för statsbudgeten om . Vpk yrkar avslag på denna form av företagsstöd och om förslaget om nedsättning av socialavgifterna. Det finns både principiella och praktiska skäl som talar emot denna form av speciella privilegier för företag. Förmånerna är inte förenade med någon rimlig insyn och möjlighet till uppföljning från statens sida gentemot företagen, så som fallet torde vara med bl.a. lokaliseringsbidragen. Avskaffandet av intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser 1 propositionen föreslås att det stöd till intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser, s.k. IKS-verksamhet, som funnits , skall avskaffas. Motiveringen till förslaget från regeringens sida är ett luddigt resonemang om att arbetsmarknadspolitiken förändrats kraftigt sedan IKS tillkomst och att resurserna kan användas bättre. Från vpk:s sida anser vi att IKS-verksamheten varit viktig ur sysselsättningssynpunkt och att den bör bibehållas som ett särskilt arbetsmarknadspolitisk! instrument inom ramen för glesbygdsstödet. Vpk avslår därför propositionens förslag att lägga ned IKS-verksamheten, som /89 kostade . Vpk föreslår istället att anslås till IKS-verksamheten, alltså en uppjustering till dagens penningvärde. har stöd lämnats till kommersiell service i glesbygd i form av bl.a. stöd till dagligvaruservice- och drivmedelsföretag på ca 1 000 platser. Vpk delar bedömning att dagens butiksnät är glest utspritt i glesbygden och att ytterligare nedläggningar i många fall kan komma att medföra mycket negativa effekter på hushålls-, kommunal- och samhällsekonomisk nivå. och också regeringen har konstaterat att allt fler butiker med betydande ekonomiska underskott sökt det nuvarande servicebidraget, som är maximerat till . slutsats är att bidraget bör höjas till maximibeloppet , men regeringen nöjer sig med att föreslå en höjning till . Vpk delar bedömning och föreslår därför en höjning Mot. 1989/90 till maximibeloppet . /89 gavs stöd till kommersiell service om totalt 35 milj. kr. till omkring 200 butiker i glesbygd. Vpk föreslår att ytterligare 10 milj. kr. tillskjuts i kommande budget. De förändringar av regionalpolitiken som propositionen föreslår är i viktiga avseenden ett led i anpassningarbetet till EG. Stödområdet minskas till att omfatta av befolkningen från att tidigare omfattat av befolkningen. Detta kommer många att uppfatta som en anpassning av svenska principer för stödområdesindelning till EG:s principer. Den utredning om transportstödet som avviseras kommer troligen att också tvingas föreslå förändringar av detta stöd i liknande riktning. Att den högsta bidragsnivån till investeringar sänks från till motiveras i propositionen med direkt hänvisning till . Att möjligheterna till statliga investeringsbidrag utanför stödområdena avskaffas sker också med motiveringen att sådant stöd kan möta hinder inom EG. Att regeringen i propositionen vill tona ner flera olika regionalpolitiska insatser måste ses som ett led i anpassningen till den överstatliga organisationen . Trots högkonjunktur och de tidigare regionalpolitiska satsningarna i kvarstår utvecklingsproblemen. Särskilt gäller detta inlandet. Alla kommuner utom , , och har fått se sin befolkning minska. Totalt har länet förlorat ca 4 000 invånare . Tillväxten i vissa kustkommuner innebär då att inlandet är de stora förlorarna. Arbetslösheten i länet är förfarande, trots att den sjunkit, ungefär 3 gånger större än i riket i genomsnitt. I är den 67 gånger större än rikets. Trots skatteutjämningsbidrag och regionalpolitiska satsningar har också inlandskommuner fått vidkännas åtstramning av offentlig service. Postkontor, bussturer och järnvägstrafik dras in. hotas av nedläggning. Vägstandarden är på många håll låg. har också sina särdrag när det gäller näringslivets struktur. De stora statliga företagen , , , och har en mycket betydelsfull roll i länet. Om dessa företag maximalt hade nyttjats för att driva vidareförädling av råvaror och halvfabrikat längre skulle utvecklingen i länet kunnat se annorlunda ut. Det är positivt att de aktieplacerande pensionsfonderna och löntagarfonderna tycks kunna engagera sig i statligt företagande. bör som sin mening till regeringen uttala att de statliga företagen på ett mer effektivt sätt skall medverka i att stärka utvecklingen i svagare regioner som . En sådan medverkan skall givetvis ske på affärsmässiga grunder och i första hand med kapital och vinstmedel som finns i företagen och med stöd av en aktiv regionalpolitik. Öppnandet av en ny huvudnivå i Kirunagruvan är viktig för utveckling. Investeringar vid i är nödvändiga. , och län Mot. , och län - särskilt - har en del typiska A107 glesbygdproblem - låg FoU-verksamhet, utflyttning av ungdom, brist på tjänster inom privata sektorn och svårigheter för kvinnlig arbetskraft. En fortsatt utlokalisering av statlig verksamhet från expansionsområdena är önskvärd. Den utlokalisering som genomförts har visat sig vara lyckosam. Vpk menar att möjligheterna att tillämpa utlokaliseringar även bör undersökas och uppmuntras på den privata sidan. Den industri som finns och är baserad på jordbruksprodukter - stärkelseoch sockerindustri - måste vara garanterad överlevnad. I dessa branscher ryms en stor potential som kommer att frigöras med hjälp av bioteknik. En strävan bör vara att ge dessa län en del av det som annars automatiskt på grund av den fria marknaden - tillfaller landets expansionsområden. Utifrån den snabba, positiva utvecklingen i , utifrån den växande insikten om våra gemensamma miljöproblem och utifrån våra samtidiga behov av strukturomvandlingar av respektive länders energisektorer, finner vpk att dessa tendenser sammanfaller i möjligheter och krav på satsningar i dessa län. I takt med förändringarna i hamnar mer i . Detta måste ta tillvara och utnyttja. Framför oss ligger - oavsett den exakta gången i utveckling - en kraftig ökning av kontakterna och aktiviteterna med på alla tänkbara områden. Vpk föreslår därför att regeringen utreder och kommer med förslag på hur detta skall utvecklas så att inte de redan etablerade expansionsområdena i landet suger upp de nya möjligheterna och aktiviteterna. Det gäller områden som turism, kultur, idrott, handel, utbildning och FoU-verksamhet, miljöåtgärder, gemensamma Östersjöprojekt (som inte har negativ miljöpåverkan, t.ex. akvakulturer), kommunikationsprojekt, energisamverkan osv. skall inte längre utgöra en outtalad gräns mellan människor utan en samarbetssfär där människor och idéer må mötas. Detta är också helt nödvändigt för egen överlevnad som ett levande hav. Bara ett konkret exempel: turistråd bör få i uppdrag att ta fram lågprissemestrar för turister österifrån som innefattar billig camping och enkla transportmöjligheter över . I dessa län finns ett kärnkraftverk - . måste det finnas en övergångsplan för omställning av den produktionen - regeringen har ej presenterat någon sådan plan. Främst bör verket byggas om till biobränsleanläggning. Detta kan kompletteras med FoU och framtagning av biobränsleprodukter (metanol och etanol) och biobränsledrivna fordon, kanske i samarbete med verkstad. I trakten finns redan företag i vindenergibranschen. Ett samarbete mellan dem och bör upprättas. En avgörande faktor för att hela landet skall leva är kommunikationerna. Vi tar upp dessa i ett speciellt avsnitt. Här påpekar vi bara att satsning på spårbunden trafik på kontinenten pågår i stor skala alltifrån snabbtåg till tåg tunnel under engelska kanalen. Detta visar att energi-, miljö- och trängsel- Mot. problemen nu tvingar fram en ändring av trafikapparaten från bilism till A107 spårbundna kollektiva färdmedel. Av samma skäl väntas flygtrafikens ökning minska. måste följa denna utveckling. Bl a av dessa orsaker måste en upprustning ske av Blekinge kustbana. En upprustning av järnvägen utefter ostkusten bör ske - kanske skall den byggas ut efter hela ostkusten. E 66 behöver då inte byggas ut till ökad kapacitet. I takt med järnvägens utbyggnad med förhoppningsvis snabbtåg bör en del av flygplatserna i denna del av landet omprövas. och bör prioriteras speciellt, eftersom de i vissa avseende uppvisar liknande problem som övre . I denna del av landet bör centrum för uppbyggnaden av landets vindkraft ligga. Utveckling av bioenergiteknik och kollektivtransportmedel bör till vissa delar lokaliseras till dessa län och ersätta den framtidslösa militära industrin. Speciellt vill vi nämna utvecklingen av och uppbyggnaden av biobränsleanläggningar. Både i och i finns en stor potential av biobränslen som ej utnyttjas, eftersom länderna har haft tillgång till kortsiktigt billiga, miljöfarliga fossila bränslen. Här föreligger en stor, gemensam utvecklingspotential. Till dessa län bör delar av den utbildning och FoU om som behövs förläggas. Vidare bör insatser göras för att dessa län blir de första mottagarna av en kultur- och turistström från öster. Att handelskontor för Östersjöhandel och filial till placeras i ser vpk som naturliga steg i en process där dessa områden står inför en kraftig expansion. Utvecklingen av högskolorna i sydöstra bör integreras med utvecklingen av . Här finns plats för nya studieområden, t.ex. baltisk kultur och baltiska språk. Enligt den utredning om vidareförädling vid sågverken som gjordes fanns en mycket stor utvecklingpotential av svensk träindustri om vidareförädlingen av den sågade träråvaran drevs längre. Om industriverkets studie lagts till grund för utveckling av sågverk och träindustri skulle tusentals människor ha kunnat vara sysselsatta i glesbygden. En betydande del av den sågbara råvaran och sågarna finns i skogsbygden och därför har träindustrin stor regionalpolitisk betydelse. Det uppdrag SIND har att genomföra, ett utvecklingsprogram för sågverks- och trämanufakturindustrin i de fyra nordligaste länen, är viktigt och bör få allt stöd. bör understryka vikten av att detta program drivs med kraft. bör fortsätta sin politik att köpa upp sågar och driva vidareförädlingen av sågade trävaror längre i de utsatta delarna av landet. har också ett stort ansvar för att befintliga sågar försörjs med virke. För särskilt strategiska insatser för förädling av sågade trävaror föreslår vi för de fyra nordligaste länen . För övriga delar av stödområdet föreslår vi ett utvecklingsprogram i SINDs regi på samma sätt som i de fyra nordligaste länen vad gäller såg- och trävaruområdet. Järn- och stålindustri inför 90-talet Det är ett nationellt intresse att vi i har kvar en uthållig, modern och konkurrenskraftig järn- och stålindustri. Tillgången till högkvalitativa stålprodukter är en förutsättning för utbyggnad av kollektivtrafik, ny energiteknik m.m. Järn- och stålindustrin ger också en stabil inhemsk avsättningsmarknad för de järnmalmsgruvor som finns kvar. En ny konkurrenskraftig stålindustri växer fram i . Utvecklingen går mot några få stora företag koncentrerade på vissa produkter. Svensk stålindustri är liten men fortfarande bra på vissa områden. Om stålindustrin i vårt land försvagas kan den sannolikt slås ut av omstrukturerade stålföretag i . De svenska ägarna av stålindustri ger ibland ett intryck av trötthet och en önskan att helst slippa sitt ägaransvar. ges i debatten ett intryck av att man i branschen har en övertro på EG-anpassningens möjligheter. I stället för övertro på EG borde den svenska stålindustrin ägna sig åt framtidsinriktade satsningar på miljöns och energiteknikens område. Nya ekologiskt hållbara processer för järn- och stålproduktion har vpk pekat på i motion 1989/90:N246. Det försprång svensk stålindustri har måste nyttjas i en offensiv politik med nya investeringar. Ägarstrukturen måste fortlöpande ses över och frågan om att samordna den svenska stålindustrin i ett statligt ägardominerat metallbolag bör utredas. Ett sådant metallbolag, där även löntagarfonder och tillsammans med staten kan bilda en aktiv ägargrupp, kan ge stålindustrin en inriktning mot den nordiska marknaden och mot vissa nischer på den internationella marknaden.