ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Kr209 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr209 av () Teckenspråkstolkat nyhetsprogram i TV Jag har tidigare motionerat om att något av nyhetsprogrammen i TV teckenspråktolkas. Denna motion behandlades som prop. 1985/86:99 om verksamhet. En enig riksdag instämde med föredragande statsrådets uppfattning om att olika skäl talar för införandet av särskild nyhetsservice på teckenspråk. positiva synsätt har ännu inte resulterat i några konkreta åtgärder från sida. Det är sannerligen hög tid att döva människor ges möjlighet till denna självklara service i programutbudet. Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka, att textade program inte är något alternativ till teckenspråktolkning. Båda programutbuden behövs. Teckenspråktolkade program är till klar fördel för alla döva. Framför allt för döva barn och ungdomar, som har svårigheter att kunna läsa texten i textade program. Genom teckenspråktolkning av nyhetsprogram i TV skulle informationsutbytet avsevärt förbättras. Det kan stimulera döva personer till ett ökat engagemang i samhällsdebatten. Ett kontinuerligt utbud av teckenspråktolkat program i TV ökar också intresset för hörande personer att lära sig teckenspråket och inte minst viktigt att bidra till att vidmakthålla kunskap härom. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teckenspråktolkat nyhetsprogram i TV.
mot · GC02Kr210 · 1989-01-16 00:00:00 — av () Översättning till svenska av TV-program för invandrare I Kanal sänds en gång ett Aktuellt-program på tre invandrarspråk: turkiska, grekiska och serbokratiska. Varje program omfattar och innehåller nyheter främst från hemlandet. Inslag på andra språk översätts till respektive hemspråk men översättning till svenska förekommer inte. I det efterföljande långa magasinprogrammet , som omfattar samma språkgrupper, är däremot alla utlandsinslag översatta till svenska. Det är beklagligt att man inte tagit steget fullt ut och översätter alla program. Särskilt med stark politisk oro i några av de aktuella länderna känner även många svenska TV-tittare det som en brist att inte kunna få den något djupare information som dessa program ger i förhållande till svenska nyhetsprogram. Främst är det dock angeläget för invandrarfamiljerna att ha möjlighet att följa programmen på båda språken. I många familjer förstår barnen svenska väl så bra som hemspråket. Dessutom är nyhetsprogrammen likaväl som andra invandrarprogram en värdefull källa till kunskap både om ursprungsländerna och om själva språken. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som motionen anförts om översättning till svenska av TV:s aktualitetsprogram för invandrare.
mot · GC02Kr212 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr212 av och (båda vpk) °8'8/89 Avgift vid andrahandsförsäljning av konst Kr212-219 Nästan kan man bevittna hur konst, framför allt verk av kända konstnärer, blir föremål för en hänsynslös spekulation. Penningstarka spekulanter gör stora pengar på vidareförsäljning av olika verk, eller också köper de in konstverk till för vanliga människor ofattbara summor i rent spekulationssyfte för att göra en säker och lönande penningplacering. I de allra flesta fall låses konstverken in i kassavalv i avvaktan på höjda priser. som allmänheten berövas möjligheterna att njuta eller ta del av de mest värdefulla konstföremålen och verken, lever de flesta konstnärer i mycket stora ekonomiska svårigheter. De politiska partierna är eniga i bedömningen att kulturarbetarnas ekonomiska villkor inte är tillfredsställande trots de insatser som gjorts av stat, landsting och kommun. Inte minst bildkonstnärer lever under villkor som behöver förbättras. Det finns mycket som talar för att åtgärder måste till i syfte att dels förbättra bildkonstnärernas ekonomiska villkor, dels stävja eller åtminstone i viss mån begränsa det spekulativa inslaget vid vidareförsäljning av konst. Därför föreslår kommunisterna ett införande av en avgift vid andrahandsförsäljning av konst. Denna avgift bör uppgå till förslagsvis av försäljningsvärdet, och inkomsterna av avgiften bör gå till en fond för att förbättra de sämst ställda konstnärernas ekonomiska villkor. Vid frågans tidigare behandling i har framkommit att de övriga partierna och regeringen vill avvakta upphovsrättsutredningens ställningstagande och därefter överväga möjligheterna att införa ett ersättnings- eller avgiftssystem som ger konstnärerna del i det ekonomiska utbytet vid vidareförsäljning av deras konstverk. kommunisterna menar att det från en kulturpolitisk utgångspunkt är viktigt att en avgift på vidareförsäljning av konst skall tillfalla konstnärskollektivet i sin helhet, och syfta till att förbättra dess ekonomiska villkor. Därför är det meningslöst att avvakta upphovsrättsutredningens ställningstagande. 1 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till avgift vid andrahandsförsäljning av konst i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) 1988/89 Kr212
mot · GC02Kr213 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr213 av (vpk) Bidraget till samisk kultur Samerna behöver skapa ett skydd för den egna kulturen, som garanterar fortbestånd och utveckling. har i sitt betänkande Samernas Folkrättsliga ställning (SOU 1986:36) behandlat bl. a. betydelsen av artikel 27 om medborgerliga och politiska rättigheter och därvid konstaterat att det svenska samhället har skyldigheter att ekonomiskt och på andra sätt stödja den samiska folkgruppen i så att den får möjlighet att även ha sitt kulturliv sitt språk etc., något som leder till en skyldighet att positivt särbehandla samerna. Samefondsstyrelsens kulturdelegation har preciserat de behov som föreligger och äskat medel för dessa enligt följande: 1) Kostnadsökning 177000: . 2) Ökat verksamhetsbidrag till bl. a. riksorganisationen och tidningen 456 000: . 3) Ökade insatser på litteraturens och teaterns område. 4) Särskilt vuxenstudiestöd till elever på . Den enmansutredning som tillsatt för att göra en översyn av den samiska kulturens fortbestånd och utveckling väntas inte komma med redovisning och förslag så tidigt att det kan påverka budgetåret 89/90. Det skulle allvarligt äventyra planerad verksanhet och onödigt fördröja nödvändiga satsningar på kulturens område om äskade medel ej tillförs fonden. Vpk anser att det är hög tid att också i praktisk politik åta sig de förpliktelser gentemot samerna, som i ord manifesterats i olika sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag till samisk kultur för /90 anslår utöver regeringens förslag, eller således .
mot · GC02Kr214 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr214 På i förvaras bland mer eller mindre gamla och dammiga skrifter en handskriven medeltidsvolym från . Denna innehåller bl. a. en urkund, s. k. fårabrev, som reglerat och fortfarande reglerar fårskötseln på . Den mest naturliga platsen för detta historiska dokument förefaller snarare vara än och . För att undvika att ett återförande av dokumentet får prejudicerande effekt med avseende på andra kulturskatter erövrade till , kan man tänka sig ett beslut som innebär deponering på . Äganderätten behöver därmed inte ändras. Lämplig plats för placering är Flus, en samnordisk institution i . Ett beslut om att återföra urkunden till skulle vara en fin gest, symboliserande ett gott nordiskt samarbete. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återförande av seyöabrevet till .
mot · GC02Kr215 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr215 av m. fl. (s) gruva Brytningen vid gruva lades ned . I samband med nedläggningen beslutades gemensamt av och en strategi för att kunna bevara gruvan för framtiden dels som ett attraktivt turistmål dels som ett viktigt historie-pedagogiskt redskap för att kunna dokumentera ett betydelsefullt skede i utveckling. fanns i Bergslagen över 100 järnmalmsgruvor. finns endast en i drift Grängesbergsgruvan. Även denna har fått sin tid utmätt och läggs ner . Mot bakgrund av detta har det ansetts vara ytterligt värdefullt att man försöker bevara någon gruva där såväl historisk som modern brytning kan studeras. 1982 öppnades gruva för turister och Stiftelsen bildades för att sköta driften. Gruvan besöks av ca 20000 besökare och är därmed ett av de främsta turistmålen i Bergslagen. En del av besökarna är skolklasser från som i gruvan får en spännande upplevelse och en lektion i historia. gruva kompletterar i detta avseende och . gruva ingår också i ett regionalt turisthistoriskt system av objekt varav kan nämnas hytta och , allt för att kunna ge en så fullständig bild av bergshanteringen som möjligt. Baskostnaderna för hissar, pumpar, säkerhetsanordningar m. m. för gruvan är avsevärda. Stiftelsen som driver gruvan har utarbetat ett program för att öka antalet besökare till ca 30000 vilket är den gräns där gruvans ekonomi balanserar. Då beräknar man ändå att , som är den största intressenten, bidrager med driftstöd i storleksordningen . Stiftelsen anser att bevarandet av gruva för framtiden inte bara är en angelägenhet för de lokala intressenterna utan också i högsta grad en uppgift för staten. De åtgärder som behöver göras berör verksamheten både över och underjord. Åtgärderna behövs för att ge besökarna ett ännu bättre utbyte av besöket, för att förbättra mottagningen ovanjord beträffande reception samt för att förbättra driftsekonomin. Det senare en nödvändighet för gruvans fortlevnad. Enligt vår mening bör statliga medel ställas till förfogande för att kunna bevara ett viktigt turistiskt objekt och ett historiskt dokument över svensk bergshantering och dess betydelse för samhällsutvecklingen genom sekler Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om gruva. () () 1988/89 Kr215
mot · GC02Kr218 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr218 av m. fl. Svensk arkivinformation i (SVAR) har sedan starten haft en positiv utveckling. Verksamheten finansieras till huvuddelen med beredskapsmedel. SVAR sysselsätter 44 personer vilket har en mycket stor betydelse för som i övrigt har en svag arbetsmarknad. Utvecklingen vid SVAR har huvudsakligen kunnat ske genom ett starkt lokalt engagemang med stöd av kommunen, och länsarbetsnämnden. SVAR har utvecklats till ett centrum för mikrografihantering i landet. Det finns en potential för en fortsatt utveckling men som tyvärr försvåras på grund av brist på investeringsmedel. Investeringsbehovet omfattar för uppbyggnad av en utvecklingsresurs och ett mikrografilaboratorium som skulle ge SVAR möjlighet att utvecklas tekniskt och kunskapsmässigt. Det är också angeläget i sammanhanget att SVAR ges resurser för att få inrätta en kvalificerad teknikertjänst som beräknas kosta . Det är rimligt att staten medverkar till att det här påtalade investeringsbehovet kan förverkligas. En fortsatt utveckling av SVAR i skulle få en stor regionalpolitisk effekt i en bygd som har stora svårigheter att ge sysselsättning till sin befolkning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av investeringar för fortsatt utveckling av Svensk arkivinformation i . () () () ()
mot · GC02Kr219 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr219 av m. fl. (vpk) Ökat stöd till kulturtidskrifter Ett stort antal kultur- och idétidskrifter lever under knapphetens kalla stjärna. Självuppoffrande ideellt arbete kan inte kompensera stigande produktionskostnader och ökade portoutgifter. Dessa tidskrifter spelar en betydande roll i kultur-, idé- och samhällsdebatten.Det statliga stödet är ytterst begränsat. /88 fick visserligen hela 223 tidskrifter statligt stöd. Men det sammanlagda stödet till alla dessa tidskrifter uppgick till ett belopp som var mindre än hälften av presstödet till . Trots att dessa tidskrifter är satta på svältkost föreslås i årets budgetproposition en reell minskning av det statliga stödet. Snålheten mot kulturtidskrifterna rimmar mycket illa med de löften om satsningar på kulturen som före och under valrörelsen utställdes av regeringspartiet. Det är nu hög tid att kulturtidskrifterna ges rimliga arbetsmöjligheter. Som ett första steg föreslår vi en 25-procentig uppräkning av det statliga bidraget. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring av prop. 1989/90, bilaga 10, G 7 anvisar ett reservationsanslag på till Stöd till kulturtidskrifter. (vpk) (vpk)
mot · GC02Kr220 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr220 av () Mot överlämnande till 1988/89 På Kungl, i finns en för mycket värdefull raritet, en gammal handskrift skriven på pergament. Skriften består av tre delar. Den omfattar 79 handskrivna pergamentblad bundna i mörkbrunt läderband, vars rygg är fördärvad. innehåller bl.a. det s.k. . Det är den äldsta handskriften skriven på färöiska språket som finns bevarad. I framträder färöiskan som egen skriftspråk. I handskriften regleras genom en lag fårskötseln och andra näringar på . Det ekonomiska och sociala livet på öarna avspeglas i . , en del av , är ett ö-land bestående av 18 öar mitt ute i . utgör en självstyrande del av . har 45 000 invånare. isolerade läge har hos befolkningen skapat en osedvanligt stark samhörighet och känsla för landets historia, kultur och språk. har vid ett flertal tillfällen begärt att skall överlämna till . har Kungl, vägrat att hörsamma denna begäran. Få svenskar har vetskap om att den för färöingarna så viktiga handskriften över huvud taget finns. Intresset för handskriften i är litet i jämförelse med det värde den har för färöingarna. Som ett erkännande av den nordiska samhörigheten, och som en del i det utbyte inom många områden som regelbundet förekommer mellan de nordiska länderna, bör hörsamma begäran och överlämna den gamla handskriften till . kommer att stanna inom . En generositet från sida kommer att ytterligare stärka de nordiska banden och samhörigheten mellan och . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att beslutar att den i motionen nämnda färöiska handskriften skall överlämnas till . 1 1988/89.
mot · GC02Kr222 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr222 av () Bildkonsten I årets budgetproposition anges kulturen som ett prioriterat område. skall ytterligare anslås till kulturändamål. Det första etappmålet på 1 (K) gäller för nästa budgetår. Tre skäl anges i budgetpropositionen för denna satsning. Det första är en önskan att vidga kretsen av människor som deltar i kulturaktiviteter. Det andra är att stärka det regionala kulturlivet. Att garantera konstnärerna goda arbets- och inkomstmöjligheter sägs vara ett tredje skäl till att ge kulturpolitiken hög prioritet. Målen för kulturpolitiken, som formulerades , diskuteras också i propositionen. "Målen äger giltighet ", sägs det bl.a. Ett av delmålen är att decentralisera kulturen. Det är bl.a. för att uppfylla det målet, som stöd utgått till nya regionala teatrar. Ett område, där fortfarande centraliseringen är kompakt, är bildkonsten. Yrkesverksamma konstnärer och konstutställningar har alltmer koncentrerats till storstäderna, särskilt till . Det är därför viktigt, att nu på allvar bryta den närmast totala storstadsdominansen inom området bildkonst och uppmärksamma vad som finns ute i landet. I i finns en konstgrafisk verkstad med stor bredd och hög kvalitet. anordnas här kurser för yrkesverksamma konstnärer. Kurserna har blivit internationella, främst via kontakter med framstående grafiker i . sker en utbildning i litografi och koppargrafik i regi av Hellidens folkhögskola i . Den teknik verkstaden har velat bevara och förnya är litografi på stentryck. Det finns ingen grafisk verkstad i landet, som har en bättre utrustning, när det gäller sten-lito. har man börjat med tillverkning av papper, som skall användas i den litografiska processen. Råmaterialet är lump, och genom denna tillverkning skapar man en tillverkningsprocess, som täcker hela produktionskedjan. Bevarandemålet i den offentliga kulturpolitiken tillämpas här i praktiken. Att använda sten vid litografiskt tryck har tillämpats i samma miljö på Vulcans tändsticksfabrik, som använder mera industriella metoder, när man trycker tändsticksetiketter. En konstgrafisk verkstad med egen papperstillverkning är en mycket dyr verksamhet. Trots generösa bidrag från kommunen och ett fortsatt stöd från folkhögskolan, är framtiden oviss, om inte arbetet uppmärksammas på centralt håll i landet. Ett statligt stöd kan väl motiveras utifrån budgetpropositionens skrivning. Dessutom sker arbetet på den konstgrafiska verkstaden i helt i linje med flera av de kulturpolitiska mål fastställde . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regional verksamhet på bildkonstens område. 1988/89 Kr222
mot · GC02Kr223 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89 :Kr223 av m.fl. (s) Utrustningsbidrag till Grafiska verkstaden i Kulturen är den grund, från vilken våra värderingar och livsformer utgår och som vi genom att uppleva och debattera ständigt förändrar inom samhället. Kulturinnehållet måste sakta växa fram. förankrat i tradition och i gemensamma upplevelser. I finns en grafisk kollektivverkstad. Grafiska verkstaden i har som huvudman . Skolan driver i samförstånd med . Här finns en kollektivverkstad för konstnärer och en verkstadsförening. Vid slut uppgick antalet medlemmar till 61, vilka har möjlighet att utnyttja verkstaden. Dess arbetsyta är på . Den litografiska utrustningen består av fem övertryckspressar. en snellpress, två plantryckspressar offset, koneringsmaskin för plåtar, kopieringsbox för ritfilmslito, cirka 100 litostenar, separata sliprum, teknarateljé och målarateljé. Allt detta för litografi. Man kan ställa sig frågan: Varför finns all denna utrustning och unika kompetens just i ? Svaret på den frågan är att vid Vulcans tändstickstillverkning fanns en verkstad för etiketter. I samband med att det litografiska tryckeiet lades ner, och utrustningen betraktades som värdelös, räddade några konstnärer delar av utrustningen till konstartens fromma. Grafiska verkstaden är genom medverkan från bl.a. tillbaka i delar av lokaler där Vulcans tändsticksfabrik hade sitt litografiska tryckeri. För att åter föra fram den direktlitograferade bildens kvaliteter, och för att rekonstruera kunskaperna om litografin och utbilda motiverade konstnärer startade Hellidens folkhögskola 1984 sin litografiska skola. Till skolan kan konstnärer med en grundutbildning eller lång yrkesverksamhet söka. Studietiden är upp till . Under dessa år arbetar man experimentellt med all den litografiska teknik som är känd. På konstgrafiska verkstaden i genomfördes ett för unikt arbetssymposium i litografiskt handtryck. Vid symposiet medverkade Masterprinters utbildade vid , numera lärare i grafik vid , , som förmedlade amerikanskt litografiskt kunnande. Lärare från både och deltog. För att även kunna bevara litografins konstart som hantverk behövs stöd för bl.a. inköp av fler litostenar. Vulcans tändsticksfabrik, för framställning av papper. För att en konstnär skall kunna utnyttja och vidareutveckla de möjligheter till bildskapande söm ryms inom själva papperstillverkningen, fodras investeringar i utrustning. Pappersverkstadens utrustning består av en laboratorieholländare, utrustning för två stycken kompletta kyplag samt uppvärmbara torkskåp. Utrustningen ger mycket goda möjligheter för konstnärer att arbeta med eget handgjort papper. För att ytterligare öka verkstadens och konstnärernas möjligheter att arbeta med papper, behövs ekonomiska möjligheter att anskaffa en större holländare (.) samt ett vakuumbord, och det skulle ge verkstaden en unik status i svenskt konstliv. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av resurser för utrustning till konstgrafiska verkstad. () () 1988/89 Kr223
mot · GC02Kr224 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr224 av och (c, m) Vården av fornlämningar Vården av landets fasta fornlämningar har främst varit en statlig angelägenhet. Under en följd av år har därför tillsammans med länsstyrelserna och länsmuseerna upprättat ett vårdprogram för landets pedagogiskt och vetenskapligt värdefullaste fornlämningar. av de kända fornlämningarna har på detta vis vårdats och gjorts tillgängliga för en intresserad allmänhet. Dessa miljöer, väl underhållna och lätta att besöka, upplevs som viktiga inslag för den lokala identiteten. utgör de genuina turistiska sevärdheter. har fornvården bedrivits i form av statliga beredskapsarbeten. Detta har medfört att verksamheten blivit ytterst konjunkturkänslig. första år var t.ex. omfattningen så stor som 60 000 dagsverken/år. är situationen en helt annan. Till följd av förbättrad sysselsättning i flera regioner har beredskapsmedlen för fornvård drastiskt minskat. Till detta kommer en förändring av arbetsmarknadspolitiken, vilket betyder att långsiktiga vårdinsatser ytterligare försvåras. Detta har sammanlagt inneburit att fornvårdsinsatserna överlag har reducerats kraftigt och i vissa län upphört helt. Mot bakgrund av fornlämningarnas och fornvårdens betydelse som en viktig länk i en övergripande kulturmiljövård, samt de stora resurser som investerats i vård av fornlämningar (ca 390 milj.), framstår det som synnerligen angeläget att det skapas en stabil ekonomisk grund för verksamheten. Ett första steg i denna riktning har tagits genom kulturmiljöpropositionen (1987/88:104) anvisning av 6 milj. till för vård av fornlämningar och kulturmiljöer. Detta är emellertid helt otillräckligt för att bedriva en fornvård av ungefärligen samma omfattning som . Enligt anslagsframställning för /90, beräknas medelsbehovet vara ytterligare 10 milj./år. Detta skulle möjliggöra en mer långsiktig fornvård där redan investerade medel, samt den kunskap som ackumulerats, kan tas tillvara. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet att förstärka medel för fornvård. 1988/89 Kr224