mot · GC02Jo791 · 1989-01-24 00:00:00 — av och Bo Finnkvist (s) Ökad kunskap om björnen Björnjakten i bedrivs som en avlysningsjakt. beslutar om det antal djur som får fällas inom de områden som bedöms ha beskattningsbara stammar och den tid jakten får pågå. avlyser sedan jakten om det i förväg bestämda antalet björnar fälls innan jakttiden är slut. fattade beslut har i stor utsträckning byggt på den kunskap som förvärvade 1975/ 76, då en total inventering av landets björnstam gjordes. Det har emellertid i efterhand visat sig att dessa kunskaper blivit alltmer otillräckliga, vilket lett till stora svårigheter för vid tillståndsgivningen. Inventeringen 1975/76 gav säkert en tämligen riktig bild av björnens utbredning, medan däremot antalsuppgifterna var behäftade med stor osäkerhet. Totaluppskattningen för hela landet - minst 386, högst 614 stycken - ger en antydan om detta. För att kunna diskutera förslag om björnjakt i områden där sådan nu inte är tillåten eller ge generösare licenser än de som ges, krävs bättre kunskap om björntätheten i våra björnstammar än den som finns . görs i både och beräkningar av älgstammens utveckling med hjälp av älgjägarnas egna observationer under första älgjaktsveckan och i vissa områden kompletteras älgräkningen från flygplan. Det ligger nära till hands att undersöka om man skulle kunna göra detsamma med björn. I så fall skulle man ha ett utomordentligt instrument för att kunna styra avskjutningen av björn till en riktigt nivå. Påbörjade studier har visat att rörligheten är mycket stor och att befintligt material är för bristfälligt för att säkert kunna ha grepp på björnstammens utveckling, vilket äventyrar björnjakten. I årets budgetproposition talas om behovet av särskilda målinriktade studier och åtgärder rörande de hotade arterna. Dagens teknik inom framför allt de areella näringarna åstadkommer mycket snabba förändringar av djurens livsbetingelser. I budgetpropositionen skrivs vidare om behovet av särskilda program samt att det för genomförande av dessa handlingsprogram krävs utökade resurser. Detta är ett riktigt konstaterande och därför föreslås att bemyndigas att från B4-anslaget överföra medel till B9-anslaget motsvarande äskande under B9-anslaget för att kunna slutföra det björnprojekt som påbörjades . Programmet bygger på pejling av radiomärkta björnar och den första björnen märktes 1984. Det gjordes i ett område i fjällvärld när hade arbetet med undersökningar av sambandet mellan rennäringen och rovdjur. Följande år fortsatte verksamheten i samarbete med jägarförbundet i detta område. påbörjades ett fältarbete i finnmark i / . Undersökningsområdena kan alltså sägas ligga i den nordligaste respektive sydligaste delen av utbredningsområde på den skandinaviska halvön. Behov föreligger om utökning av undersökningsområdet att i söder omfatta hela norra och samt norra och gränsområdet i den svensk/ norska fjällkedjan i Hedmarks fylke. Samarbete mellan och Direktoratet for Naturforvaltning i har inletts. Den fortsatta verksamheten inom programmet beräknas omfatta märkning av björnar, pejling av de märkta djuren samt bearbetning av material och redovisning av resultat för att kunna ge en riktig bild av avskjutningstillgång av björn samt öka de allmänna kunskaperna. Vad vi inte vet om björnarna När infaller parningstiden? Det är genant att vi inte vet när björnens parningstid infaller, hur lång den är och om det finns skillnader mellan norra och södra delarna av utbredningsområde. När går björnen i ide? Det kan tyckas vara en trivial fråga, men är ändå av praktisk betydelse. Både i och sträcker sig jakten t.o.m. oktober månad och man kan fråga sig om detta är riktigt. Hur stora hemområden har björnarna? Efter studier /85 kom man fram till för en märkt björn. I senare studier har ytan angetts till . Vilka biotopkrav har björnen? I flera olika björnprojekt har man försökt granska biotopkrav. Man har undersökt hur björnen rör sig i förhållande till vegetation, topografi m.m. Kunskaperna är emellertid fortfarande ytterst begränsade. Hur ser björnarnas vandringar ut? Det har gjorts - och kommer säkert att göras - försök att uppskatta björntillgången i ett område med ledning av observationer av björnar. För att kunna göra detta behöver man bl.a. kunskap om hur björnen rör sig. Utländska källor (Valkenberg 1976) berättar om många olika rörelsesätt, men någon motsvarande kunskap är inte känd i enligt . Finns det något samband mellan jaktmetod, ålder och könsfördelning bland björnar skjutna i ? Från de jägare som skjutit björnar säger man att björnarna blir allt mindre och man frågar sig om det har med användningen av hundar att göra. Om de äldre björnarna lär sig undvika hundarna eller inte bryr sig om dem, medan det är de yngre och mera oerfarna som drabbas. Detta är angelägna områden som programmet för björnprojektet tar upp och dess betydelse ökar i takt med krav om utökning av jakttilldelning och öppnande av nya områden för björnjakt. 1988/89 Jo791 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av björnprojektets slutförande. () Bo Finnkvist (s) 1988/89 Jo791