ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sf249 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf249 av och (båda c) Inkomstprövade förmåner för undantagandepensionärer Som vi från vid upprepade tillfällen pekat på är de s.k. undantagandepensionärerna, dvs. de egna företagare eller jordbrukare som begärt undantag från ATP, en av de sämst ställda grupperna i . Vid det tillfälle som undantaget begärdes var dessa företagare inte medvetna om att pensionen skulle delas upp i folkpension och pensionstillskott och att de genom sin begäran om undantag inte bara ställde sig utanför ATP-systemet utan också utanför de förmåner andra pensionärer utan ATP-poäng erhåller. Detta missförhållande har år motionerat i för att upphäva. Det enda resultat som uppnåtts är att änkorna efter dessa undantagandepensionärer nu inte längre berövas sitt pensionstillskott då maken avlidit. I övrigt återkommer vi med frågan också . Dessa pensionärer drabbas inte bara av den dåliga ekonomi som endast folkpensionen ger utan dessutom beräknas för dem s.k. undantagandepoäng som läggs på deras inkomst vid beräkningen av inkomstprövade förmåner såsom bostadsbidrag och hustrutillägg. Detta innebär att denna beräkning grundas på ett underlag av inkomster de ej har! Det rör sig om en liten grupp som på grund av dålig ekonomi och okunskap om konsekvenserna ställde sig utanför en reform som omfattar den överväldigande majoriteten svenskar. Det kan inte vara rätt att en förmån som ej utgår skall ingå i en inkomstberäkning som grundar en annan förmån. Det innebär inga stora pengar för samhället att ändra detta, eftersom reduceringen av KBT sker med det belopp som skulle ha utbetalats, om undantagande ej gjorts, utöver vad som motsvarar pensionstillskott. För den enskilde under ytterst knappa ekonomiska omständigheter har det dock en stor betydelse. Vid socialförsäkringsutskottets behandling av denna fråga under föregående motiverades avslaget med att en förändring av denna regel skulle innebära att undantaget skulle ge dessa pensionärer en ekonomisk fördel gentemot andra pensionärsgrupper. Vi anser att vår motivering i motionen klart visar att så inte är fallet. Med hänsyn till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ersättning som ej utbetalats ej skall ingå i inkomstberäkning som grunda för annan förmån.
mot · GC02Sf250 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf250 av och (båda m) Beräkningen av kommunala bostadstillägget Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk341 hemställs att beslutar att det kommunala bostadstillägget inte skall reduceras för förmögenhetsinnehav.
mot · GC02Sf252 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf252 av och (båda c) Ersättning för utbyte av amalgamfyllning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: So435 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändrade regler för ersättning från tandvårdsförsäkringen.
mot · GC02Sf253 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf253 av m.fl. (m) Föräldraförsäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So612 hemställs 1. att avslår regeringens proposition om utbyggd föräldraförsäkring vad gäller hemställan i bilaga, 2. att beslutar att garantinivån inom föräldraförsäkringen från skall uppgå till 1/365 av basbeloppet . () () ()
mot · GC02Sf254 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf254 Fria läkemedel för astmatiker m.fl. I årets budgetproposition aviseras att nu fria läkemedel för bl.a. astmatiker och diabetiker kommer att slopas. En sådan åtgärd kommer troligtvis att drabba redan utsatta patientgrupper på ett icke acceptabelt sätt. Att vara drabbad av en kronisk sjukdom som exempelvis astma innebär i sig ett ofta nog så svårt handikapp. Det nu aviserade förslaget kommer att innebära ökade läkemedelskostnader. En astmatiker är ofta i behov av flera olika läkemedel, ofta i sprayform, för att kunna föra en normal tillvaro. Dessa läkemedel behöver ofta tas och personen kan ändå ha svårt att vistas i exempelvis fuktiga och rökiga miljöer. Det kan inte anses rimligt att personer med dessa sjukdomar/handikapp skall behöva få ökade kostnader härav. Som exempel kan nämnas att sprayer o.dyl. som en astmatiker kan behöva ofta uppgår till en kostnad av /år. Även om de skulle innefattas i ett högkostnadsskydd så blir den enskildes merkostnader ändå höga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att systemet med fria läkemedel och förbrukningsartiklar till astmatiker, diabetiker m fl grupper bör bibehållas.
mot · GC02Sf255 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf255 av m.fl. (s) Effekti visering av inkontinenssjukvården Inkontinens (ofrivlligt urinläckage) är något som uppskattningsvis ca 400 000 män och kvinnor drabbas av. Inkontinens är framförallt ett socialt handikapp vilket trots sin stora utbredning vanligtvis diskuteras ytterst sällan. Inkontinens åsamkar samhället både stora kostnader och stort lidande. Inkontinens kan behandlas kirurgiskt eller medicinskt. Samhället täcker i stort sett kostnaden för kirurgi och medicinering. Inkontinens kan även behandlas med elektriska inkontinensstimulatorer. Dessa är bidragsberättigade, dvs de finns upptagna i lista över kostnadsfria hjälpmedel. Denna lista är ej tvingande och därför händer det att landstingens hjälpmedelscentraler stryker dessa hjälpmedel från listan över kostnadsfria hjälpmedel. Elektrisk stimulering vid urininkontinens kan enligt ett flertal vetenskapliga studier genomförda såväl i som utomlands bota så många som hälften av individerna med inkontinens. Även om elstimulatorer inte har gynnsamma effekter för alla, är betydelsen av dem tillräckligt stor för att användningen av dem skall utvidgas. Vid ökad användning av elektriska inkontinensstimulatorer kommer samhället att avsevärt kunna minska kostnaderna för förbrukningsmaterial. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av utökad användning av elektriska inkontinensstimulatorer.
mot · GC02Sf256 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf256 av () Frivillig sjukförsäkring I Lagen om allmän försäkring, kapitel 21, finns vissa begränsningsregler för vem som kan teckna frivillig sjukförsäkring som jag anser slår orättvist. Alla svenska medborgare och alla i landet bosatta utlänningar är försäkrade enligt Lagen om allmän försäkring (AFL 1 kap 3 §). Även svenskar som är bosatta utomlands eller arbetar med svenska staten som arbetsgivare omfattas av AFL. Enligt 21 kap 1 § kan hemmamakar, studerande och andra med ingen eller låg förvärvsinkomst genom frivilliga avgifter försäkra sig för sjukpenning som uppgår till lägst 20 och högst . Man kan också välja sjukpenning utan karenstid eller med en karenstid av 3 eller . Däremot finns ingen möjlighet att inträda i den frivilliga försäkringen om man har fyllt . Efter den födelsedagen kan man heller inte begära förkortning av karenstiden. Denna regel innebär att t.ex. en lantbrukarhustru eller -man som är och som av hälsoskäl avvecklat sin jordbruksrörelse, exempelvis genom utarrendering, trots att erlagt relativt höga sjukförsäkringsavgifter inte kan teckna frivillig sjukförsäkring. Detta är en icke önskvärd uteslutning av en kategori människor. bör ändra reglerna så att även personer som är får rätt att teckna frivillig sjukförsäkring. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av AFL kap 21 såvitt avser frivillig sjukförsäkring i enlighet med vad som i motionen anförs.
mot · GC02Sf257 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf257 av m.fl. (s) De försäkringsanslutna privatpraktiserande läkarna Privatläkarna utgör på sina håll ett värdefullt tillskott av vårdgivare. Deras möjligheter att få anslutning till sjukförsäkringssystemet får ses som uttryck härför. I anslutning till Dagmarsystemet med en fast ersättning per innevånare till landstingen inklusive försäkringsersättning till privatpraktikerna bör enligt vår mening följande förändringar genomföras i syfte att underlätta för landstingen att bättre planera sjukvårdens totala resurser. Landstingen har svårt att ta sitt totalansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen framförallt vid så kallade ersättningsetableringar då de nya innehavarna av privatpraktiken kan ha en helt annan specialitet än säljaren. Till exempel kan en barnläkare ersätta en hudläkare eller en gynekolog en ögonläkare. Detta skapar självklart problem för som måste parera sådana svängningar i det privata utbudet. måste enligt vår mening ha ett inflytande över sammansättningen av företrädda specialiteter totalt inom landstingsområdet. En privatetablering har i tätbefolkade områden blivit en handelsvara som snabbt stigit i värde. Detta kan inte ha varit meningen. Det är ju regelsystemet och försäkringsanslutningen som konstituerar värdet. Tillstånd och försäkringanslutningen bör därför vara knuten till viss person utan rätt att överlåtas. Nuvarande rätt till fri ersättningsetablering bör omprövas. vore en utveckling från försäkringsansluten privatpraktiker mot vårdavtal mellan och läkaren att föredra. Oklarheter i bestämmelserna föreligger vid etablering i annat försäkringskasseområde än där läkaren är verksam. Systemet med så kallad bipraktik kan då användas så att en läkare genom att bedömning sker av instanser i olika län får total anslutning som överstiger heltid. Om landstingen ska kunna ta sitt totalansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen fullt ut erfordras att samarbetet med privatläkarna utvecklas. Samverkansavtal bör vara regelmässiga. Det är dock oklart vilken styrka och rättsverkan sådana avtal har. torde därför behöva någon form av sanktionsmöjlighet alternativt att försäkringsanslutningen villkoras med att samarbetsavtal upprättas med . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade bestämmelser för försäkringsanslutna privatpraktiserande läkare. () () () 1988/89 Sf257 () ()
mot · GC02Sf258 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf258 av och (båda m) Läkarvårdsersättning vid användning av s.k. magnetkamera Det finns ett antal s k magnetkameror vid större sjukhus. MRT (magnetresonanstomografi) har öppnat helt nya möjligheter för undersökning av en rad olika sjukdomar och är en helt överlägsen metod, när det gäller att diagnostisera t ex vissa tumörer. MS, ryggar, ledsjukdomar och Alzheimers sjukdom är andra sjukdomar, där magnetkameran är mycket användbar vid diagnostiseringen. En mycket viktig faktor är att undersökning med magnetkamera är helt smärtfri för patienten och att den inte ger någon röntgenstrålning. Ännu finns ingen magnetkamera hos privatpraktiserande läkare, men det finns läkare som är intresserade av att skaffa en utrustning. Detta har strandat på att inte velat föra upp användandet av magnetkamera i läkarvårdstaxans förteckning över åtgärder som ersätts av den allmänna försäkringen. Motiveringen har varit att användningen av magnetkameran inom den öppna vården inte är av någon betydande omfattning. Ett sådant resonemang ökar sannerligen inte möjligheterna för människor utanför de stora sjukhusen att få tillgång till en överlägsen medicinsk teknik. Den enskilt praktiserande läkaren kan inte ensam stå för såväl inköpskostnaden av en dyr anläggning som undersökningskostnaden utan att få ersättning från sjukförsäkringen. Vi anser att det bör öppnas möjlighet även för den enskilt bedrivna vården att erbjuda MRT-undersökningar och att kostnaden för patienten därmed bör jämställas med kostnader för patienterna inom den offentliga vården. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att användandet av magnetkamera bör införas i läkarvårdstaxans förteckning över åtgärder, som ersätts av den allmänna försäkringen. () (m)
mot · GC02Sf262 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf262 av och (båda fp) Ersättning från för psykoterapi I vårt samhälle blir vi alltmer medvetna om att många människor lider av problem, handikapp och sjukdomar av psykisk art. Många av dessa människor skulle få god och effektiv hjälp, om de hade möjlighet att gå i psykoterapi. Utbildning av psykoterapeuter sker vid högskolor och i enskild regi. legitimerar sådana psykoterapeuter som bedöms ha tillräckliga kunskaper för att på eget ansvar bedriva psykoterapeutiskt arbete. Psykoterapi är en för samhället billig form för behandling av psykiska problem. Den gör det ofta möjligt för människor att slippa sjukskrivning och inläggning på sjukhus med de höga kostnader som såväl sjukhusbehandling som frånvaron från arbetsplatsen medför. Samhällets resurser är otillräckliga, när det gäller psykoterapeutisk behandling. En stor del av det psykoterapeutiska arbetet utförs därför i enskild regi. Det avgörande hindret för många människor att söka psykoterapi är bristande ekonomiska resurser. Psykoterapeutisk behandling ersätts mycket sällan av och patienten måste därför själv betala den fulla kostnaden för behandlingen. Det gör att endast de, som personligen har tillräckliga tillgångar, kan söka psykoterapi. Den är en rättvisefråga, att alla mänskliga handikapp av olika slag ska behandlas lika, när det gäller samhällets stöd till vården, och att alla människor oavsett ekonomiska tillgångar ska ha tillgång till samma vård. har människor med psykiska lidanden blivit behandlade annorlunda än människor med kroppsliga lidanden, när det gäller den ekonomiska hjälp, som samhället ställer till deras förfogande. Det är därför viktigt att psykoterapeutisk behandling hos legitimerade psykoterapeuter ersätts via på samma sätt som gäller för behandling av kroppsliga handikapp och sjukdomar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning från sjukförsäkringen för kostnader i samband med psykoterapeutisk behandling. () () 1988/89 Sf262
mot · GC02Sf263 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf263 av m. fl. (fp, m, c) Ändring i lagen om uppbörd av socialavgifter Hosten 1986 tog beslut om möjligheterna att erhålla förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m. m. 1986/87:16). Bakgrunden till detta beslut var de oklarheter som tidigare rått avseende tolkningen av arbetsgivar/arbetstagarbegreppet och den tillströmning av ärenden denna oklarhet lett till för , lokala skattemyndigheternas, länsrätt och kammarrätt. De nya reglerna hade emellertid flera brister vilka också påpekats i bl. a. SfU 1987/88:2 innebärande att reglerna inte är konkurrenscentrala mellan fysiska och juridiska personer och mellan sådana personer inbördes. En vidareutveckling av reglerna genomfördes därför i . Detta arbete har resulterat i en departementspromemoria kallad Skattebevis Nya regler för skatteavdrag och socialavgifter (Ds 1988:59). Remisstiden för promemorian utgår . De oklarheter som fortfarande råder ger emellertid upphov till en rättsosäkerhet som måste undanröjas. Det är därför viktigt att frågan får en skyndsam handläggning. De nya reglerna hade emellertid flera brister som också påpekats i bl. a. SfU 1987/88:2 såsom att de inte är konkurrensneutrala mellan fysiska och juridiska personer och mellan sådana personer inbördes. En vidareutveckling pågår därför i . Den antagna ordningen har emellertid en stor svaghet som bör rätta till och den gäller att förhandsbesked om skyldigheten att erlägga socialavgifter endast kan ske efter en gemensam skriftlig ansökan av dem som har träffat eller avser att träffa avtal, enligt vilket den ene mot ersättning skall utföra arbete åt den andre. En sådan ordning är emellertid till hinder i ett samhälle som bygger på den smidighet som entreprenörskap och entreprenörsanda innebär. Det är ändå främst uppdragsgivaren som behöver kontrollera om uppdragstagaren är egen företagare. Vid anbudsförfaranden besparas uppdragsgivaren en extra omgång om vederbörande själv kan kontrollera om anbudsgivaren skall betraktas som egen företagare eller ej och därmed om han eventuellt kan riskera att få betala uppdragstagarens skatter och sociala avgifter. Företagare skall inte behöva dra sig för en kontroll av rädsla för att den andra parten uppfattar detta som ett misstroende. Därför bör anhålla om sådana förändringar i lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare att skattemyndighet skall tvingas lämna förhandsbesked om skyldighet att erlägga socialavgifter också efter ansökan av en part i ett avtalat eller eventuellt kommande avtalsförhållande. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av lagen om uppbörd av socialavgifter så att ansökan kan göras av ena parten i ett avtalat eller tänkt avtalsförhållande i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en skyndsam vidareutveckling av lagstiftningen så att lagen blir konkurrensneutral mellan fysiska och juridiska personer och mellan sådana personer inbördes. Hans Nyhage (m) () 1988/89 Sf263
mot · GC02Sf264 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf264 av och (båda s) Kostnadsfria sexualtekniska hjälpmedel vid handikapp och sjukdom När människor drabbas av en sexuell dysfunktion och önskar ett sexualtekniskt hjälpmedel finns ingen annan möjlighet än att besöka en s. k. porraffär eller att handla via oseriösa postorderföretag. Detta är för många människor ett oöverstigligt hinder. Sexuell dysfunktion drabbar betydligt fler än ryggmärgsskadade patienter, exempelvis vid diabetes-, neurologiska-, hjärt/kärl- och mag/tarmsjukdomar och som läkemedelsbiverkning. Uppskattningsvis kan ca 300000 400000 personer vara drabbade av sexuella dysfunktioner som t. ex. impotens, ejakulationsproblem och orgasmsvårigheter. De medicinska kunskaperna om möjligheter till sexualliv vid olika handikapp/sjukdom har ökat men är vårdpersonalens kunskaper bristfälliga. Informationen till patienterna är också eftersatt. Sexualhjälpmedel kan underlätta, stödja eller ersätta en bristande sexuell funktion liksom andra hjälpmedel underlättar, stödjer eller ersätter andra funktionsbortfall. Människor med funktionshinder och sjukdomar som påverkar en sexuell funktion bör kostnadsfritt få tillgång till vissa sexualtekniska hjälpmedel. För patienten innebär det ett verksamt stöd att söka råd och hjälp för sina sexuella funktionshinder. När sexualtekniska hjälpmedel fors upp som bidragsberättigat hjälpmedel kan det bli en naturlig väg för patient och läkare att diskutera möjligheter och begränsningar som handikapp eller sjukdom medför. Vad som här framförs har stöd i den av framlagda Utredningen om hjälpmedel i sexuallivet för män och kvinnor med funktionshinder. Utredningen har av regeringen överlämnas till vilken väntas bli klar senare . Det är sålunda angeläget att föra upp sexualtekniska hjälpmedel på listan över bidragsberättigade hjälpmedel. Initiativ bör också tas för att det på varje sjukhus skall finnas en ansvarig för förbättrad information om sexualitet, samlevnad, hjälpmedel i sexuallivet vid handikapp och sjukdom. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om att ett förslag om kostnadsfrihet för vissa sexualtekniska hjälpmedel framlägges, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förbättrad sexualinformation vid sjukhusen vid handikapp och sjukdom.1] () () 1988/89 Sf264 1 1988/89: So442
mot · GC02Sf267 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf267 avKenth Skårvik m.fl. (fp, m, c) Arbetsgivaravgifterna på bidrag till vinstandelsstiftelser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk358 hemställs att beslutar avskaffa arbetsgivaravgifter på bidrag arbetsgivare lämnar till s.k. vinstandelsstifteiser () () () () . Högmark (m) () 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02Sf268 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89 :Sf268 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So225 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om sådana ändringar i pensionsbestämmelserna att insatser i växelvård blir möjliga utan sänkt pension för den anhörige som gör en insats, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett system med avsevärt höjd grundpension, 3. att beslutar hos regeringen begära att ålderspensionärernas friår i sjukvården återinförs, 4. att beslutar att alla pensionärer med låg eller ingen ATP tillerkänns pensionstillskott.
mot · GC02Sf269 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf269 Vårt sociala trygghetssystem saknar en maska. Inför kostnader i samband med begravning står en del människor oförberedda och handfallna. Många äldre människor upplever stor oro och stort bekymmer inför tanken på hur det skall bli med deras begravning. De som har ekonomiska möjligheter sparar och avsätter kapital för att det efter deras frånfälle skall finnas kontanta medel till begravningen. Hos dem som inte har denna möjlighet skapas ångest för framtiden. I de fall ett dödsbo saknar tillgångar, måste dödsbodelägarna ofta söka socialbidrag till begravningskostnaderna. Detta upplevs som mycket förnedrande för många människor. Vi har i allmänna försäkringar för de flesta svåra situationer i livet, från vaggan till graven. Dock saknas en försäkring för begravningar. Införandet av en begravningsförsäkring för alla skulle inte behöva bli så dyr, men skulle ge stor lättnad för många enskilda människor. Begravningsförsäkringen skulle lämpligen medföra att kostnaderna för en enkel och värdig begravning betalades t.ex. via . Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att fastställa behovet av och beräknad kostnad för allmän begravningsförsäkring. 1* 1988/89.3sami.
mot · GC02Sf270 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89: Sf270 av och (båda fp) Beräkning av vissa livräntor Ersättningsbestämmelserna vid olika former av arbetsskador är svåröverskådliga och i många fall svårtolkade för dem som drabbats av skador. Reglerna är olika beroende på när beslut om ersättning fattats. För de yrkesskador som reglerats fram till utgår en skattepliktig livränta samt därutöver ett skattefritt belopp. Enligt lagen om arbetsskador gäller andra regler fr.o.m. . I många fall anser de som drabbats av yrkesskada i mycket tidig ålder att de inte fått en kompensation som medger en likvärdig standard med dem som erhåller ersättning enligt den nya lagen. När ersättningstagare uppnår pensionsåldern skall nämligen deras ersättning från yrkesskadeförsäkringen samordnas med ålderspension. Pensionen stiger men sänks yrkesskadeersättningen. Många känner sig missgynnade p.g.a. att sänkningen även påverkar den skattefria delen. Många med ersättning från yrkesskadeförsäkringen sedan unga år har i mycket ringa grad haft möjligheter att tjäna in ATP-poäng och får därför en låg ålderspension. Dessa människor har under större delen av sitt liv levt i små omständigheter och fått försaka betydande förmåner. De missgynnas nu extra genom att den skattefria delen beskärs när de går i pension. Det är oskäligt att den skattefria livräntan påverkas av omräkningen vid ålderspensionering. bör ge regeringen i uppdrag att väcka frågan hos den sittande pensionsberedningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkning av vissa livräntor.
mot · GC02Sf271 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf271 av () Partiell sjukskrivning Hosten startades ett försök med flexibel sjukskrivning. Den enskilde fick i samråd med läkare bestämma omfattningen av sjukskrivningen från fjärdedelsdag till heldag. I försöket deltog , företagshälsovården, arbetstagarorganisationerna, arbetsgivarorganisationerna samt länsarbetsnämnden. Erfarenheterna av försöket är mycket goda. Skulle principerna tillämpas fullt ut i samhället skulle de nationalekonomiska vinsterna vara betydande. Vinsten för den enskilde är framför allt att slippa den tristess och apati som ofta drabbar personer, vilka ställs utanför arbetsmarknaden på grund av exempelvis sjukdom. Personerna som deltagit i projektet har aktivt deltagit i sin egen rehabilitering. Resultatet har blivit utomordentligt gott. Mot bakgrund av vad jag anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av begreppet partiell sjukskrivning i enlighet med .