mot · GC02Jo797 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Jo797 av m. fl. . t Miljöpolitiken 1988/89 Icke-spridningsavtal för miljön 4 Räddningsplan för östersjöstaternas miljö 6 Lag och tillämpning 7 Luftföroreningarna och försurningen 11 Åtgärder i industri- och energianläggningar 12 Åtgärder i kulturminnesvården 13 Trafik och miljö 13 Anslag till forsurningsåtgärder 14 Jordbruk och miljö 17 Naturvård i skogsbruket 21 Skötsel av naturvårdsobjekt 22 Skydd av älvar 23 1 1988/89. lägger fram en omfattande motion om miljöpolitiken. Vi har tidigare väckt en motion om biotekniken. Miljöarbetet måste vara globalt. Miljöarbetet måste bli en viktig del av det internationella samarbetet och solidaritetsarbetet. föreslår att en internationell miljöfond byggs upp av industriländerna. Medlen ska kunna användas till skydd av regnskogarna, förebyggande åtgärder mot ökenutbredning, satsning på miljövänlig energi och teknik m. m. Icke-spridningsavtal för miljöföroreningar ska upprättas. Länder som skriver under avtalet ska förbinda sig att inte sprida vidare de angivna miljöföroreningarna eller avfallet. föreslår en gemensam nordisk miljölagstiftning utifrån varje lands högsta ambitionsnivå. En räddningsplan för östersjöstaterna bör utarbetas. bör ta initiativ till förmånliga lån genom nordiska investeringsbanken handlingprogram för att begränsa tungmetallhalterna i föreslår att det internationella naturvårdsarbetet förstärks. a. förbinda sig att inte bidra till en mineralexploatering av . Miljölagstiftningen bör ses över, skärpas och samordnas. Miljöorganisationer föreslås få rätt att överklaga miljöbeslut. En miljöombudsman och en särskild statsåklagare i miljömål bör inrättas. Rättshjälp bör utgå. naturvårdsenheter föreslås få utöver regeringens förslag till naturvården och till miljöskyddet. anser att det är hög tid att en genomgripande utredning görs om . Verkets organisation och verksamhet måste anpassas till den förändrade miljösituationen och de ökande kraven. Risken för klimatförändringar, genom förhöjda koldioxidhalter förutsätter den omläggning av energipolitiken, som föreslagit. En miljöavgift på koldioxidutsläpp bör utarbetas. Regeringens trafikpolitik får hård kritik. har trafikvolymen vuxit med . Hastighet, olyckor och miljöproblem ökar. Regeringens nya trafikpolitik är redan gammal. En ny trafikpolitik måste syfta till en radikal minskning av de miljöfarliga utsläppen. För att minska utsläppen föreslås stimulanser till utvecklande av miljövänliga motorer och drivmedel, samt kompletterande reningsteknik, effektivare kontroll och sänkning av hastigheterna och . a. miljöpröva hela det planerade vägprojektet utmed och jämföra med andra trafikaltemativ. Utsläppsavgifter för kväveoxid bör införas. vill också verka för miljöavgifter på den utrikes flygtrafiken. Åtgärderna mot försurning och luftföroreningar föreslås få ytterligare för bl. a. vitaliseringskalkning av skogen. Naturvården föreslås få till en särskild hagmarksersättning för att bevara flora och fauna i odlingslandskapet. För att bevara den fjällnära skogen ska en naturvårdsgräns upprättas. Ovanför denna får endast lokalt anpassat skogsbruk bedrivas. Hushållning med naturresurser och en god miljö skapar framtidsmöjligheter, medan en miljöskadlig utveckling undergräver framtiden. Miljöpolitiken måste ges stimulans, styrmedel och tydliga signaler för en utveckling som skapar en uthållig produktionsförmåga. Eftersom miljön är helheten måste den också ha sin givna plats i allt samhällsarbete. arbetar för att skapa ett decentraliserat samhälle, som ger överblick, som hushållar med resurserna och därför använder förnybara resurser i största möjliga utsträckning. politik är en naturresurspolitik. Energipolitiken bygger på förnybara energikällor som kraftigt minskar utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider. I ett decentraliserat samhälle är kollektivtrafiken utbyggd, långväga godstransporter går på järnväg och bilarnas motorer har förändrats eller ersatts så att de drivs med miljövänligt drivmedel, t. ex. etanol, metanol eller vegetabilisk olja. Industrin arbetar med slutna system, där avfallet blir mindre, men det som kvarstår kan återanvändas. I bistånds-, utrikes- och handelspolitiken är det centralt att främja samverkan över gränserna för att förbättra vår gemensamma miljö. Vi har i riksdagsmotioner lagt fram förslag om detta. anser att god miljö är ett centralt ekonomiskt mål. De direkta skadorna på miljön i har uppskattats till ca . Det motsvarar ungefär exportintäkterna från en av våra basnäringar, skogsindustrin. För att ge en varaktig tillväxt i samhället behövs både ekonomisk och ekologisk balans. anser därför att god miljö måste vara ett centralt mål för den ekonomiska politiken. Lagar och andra rättsliga begränsningar är nödvändiga, men måste kompletteras med ekonomiska styrmedel. Vi vill bygga in miljöhänsyn i marknadsekonomin genom råvaruskatter och miljöavgifter. Ekonomiska styrmedel, avgifter och skatter, är viktiga för att i snabbare takt nå resultat på miljöområdet. Det blir alltmer uppenbart att internationell ekonomisk utveckling och välfärd förutsätter en framsynt resurspolitik. Förslagen från för Miljö och Utveckling ger en grund för att skapa en uthållig utveckling. Miljöarbetet förutsätter ett gränslöst agerande. Vi anser att en strategi för internationella agerande måste utarbetas. Vi anser också att bör analysera hur svensk miljöpolitik står i samklang med rekommendationer. Världen står inför flera ekologiska kriser. Koldioxidutsläppen, försurning och förgiftning av vatten, ökenutbredning, avskogning och hot mot ozonskiktet riskerar att leda till svåra skador i generationer framöver. fl 1988/89. Miljöproblemen kräver att vi alla tar ett personligt ansvar. Vi vill förbättra den politiska beslutsprocessen och beslutens kvalitet genom att förkorta avståndet mellan forskning och beslut, genom miljökonsekvensanalyser och naturresursräkenskaper, framtidsstudier och ökad tyngd för miljökunnande och miljöengagemang. Vi vet mer än någonsin om sambanden i naturen. Vi har större kunskap än tidigare om hur olika gifter påverkar ekosystem och människa. Vi har också större ekonomiska resurser än . Vi måste ta vara på möjligheterna att bruka bättre och förbruka mindre, att göra mer av mindre. Materiellt välstånd har skapats till priset av miljöförstöring och överexploatering av naturresurser, men det får inte förleda oss till pessimism. Framtiden måste i stället ta vara på produktionens möjligheter att vara resurseffektiv och utnyttja en miljövänlig teknik. Vi måste i stället ta vara på kunskap, engagemang, och teknik. I ett sådant samhälle skapas förutsättningar för en hållbar utveckling utifrån naturens förutsättningar och inom de gränser naturen ställer upp. Mänskligheten står inför en stor utmaning. Människans ekonomi måste bringas i harmoni med naturen. För att klara detta krävs vilja, strategi och ekonomiska resurser, som ett första steg. föreslår därför att en omfattande global miljöfond inrättas. Den skall finansieras genom att industriländerna avsätter en andel av sin bruttonationalinkomst . Detta bidrag bör inledningsvisas till för att successivt byggas upp till 0,. Det skulle innebära att fonden första året tillfördes ca 100 miljarder och när den är fullt utbyggd erhåller 500 miljarder . Medlen skulle användas för att möta de ur global synpunkt allvarligaste miljöhoten som utplåningen av regnskog, ökenutbredningen, jordförstöringen i bergstrakter, försurningen, havsföroreningarna, risken för klimatförändringar på grund av ökande koldioxidhalt m.m. Fonden kan lämpligen administreras av FN:s miljövårdsprogram . Arbetet för att få till stånd en global miljösatsning av det slag vi här föreslagit bör ha högsta prioritet i utrikespolitik, såväl internationella organ som vid bilaterala kontakter. De nordiska länderna måste effektivisera sitt samarbete om miljöfrågor. Vi anser att de nordiska länderna tillsammans måste arbeta för ett internationellt icke-spridningsavtal gällande miljöföroreningar. Länder som skriver under avtalet ska förbinda sig att inte sprida där angivna föroreningar utanför sina gränser, till atmosfären eller havet. De nordiska länderna måste arbeta för att stärka och samt för att ge miljöfrågorna en central roll i övriga organ. För att komma till rätta med koldioxidproblemet behövs t. ex. en global konvention. För detta och för en skärpning av Montrealprotokollet angående ozonskiktet måste de nordiska länderna samarbeta. De nordiska länderna måste gå längre i sina miljöambitioner än vad man lyckats med. Det gäller såväl i programarbetet som i lagstiftning och konkreta åtgärder. Den nordiska miljöplanen och havsmiljöplanen som antogs 1988 var helt otillräcklig. Regeringen forsöker i propositionen framställa dessa planer som en ambitionshöjning för det nordiska miljöarbetet. var däremot inte nöjd och gav regeringen ett tillkännagivande om detta. anser att de nordiska länderna ska harmonisera sin miljölagstiftning. I anges att de nordiska länderna ska eftersträva harmonisering av sin miljöskyddsregler i syfte att uppnå största möjliga överenstämmelse i fråga om normer och riktlinjer för utsläpp av föroreningar, användning av miljögifter och andra störningar av miljön. Den bör ta initiativ till en gemensam ramlagstiftning för miljön utifrån principen om varje lands högsta ambitionsnivå. En samordning av de nordiska reglerna skulle kunna tjäna som förebild i strävandena att på internationellt plan få ett långtgående ansvarstagande för miljön. Från svensk horisont kan man säga att vi får svavlet från öst och kvävet från väst. Luftföroreningsproblemen kan bara lösas genom internationella överenskommelser och åtgärder. En internationell luftvårdsfond måste tillskapas. Det har krävt. De östeuropeiska svavelutsläppen drabbar bl. a. hårt. Ökningar snarare än minskningar av dessa utsläpp är troliga , och flera av dessa länder bedömer sig inte ha råd att investera i reningsanläggningar. Det räcker inte att sprida kunskap om ny teknik. måste därför aktivt medverka till att andra stater investerar i reningsteknik, övergår till miljövänligare energislag och gör energieffektiviseringar. Vi anser att ska slå fast, att måste ta intitiativ till överläggningar med länderna inom ECE eller med en grupp av dem för att få till stånd en internationell luftvårdsfond, varifrån bidrag eller lån kan lämnas till miljöförbättrande luftvårdsinvesteringar. Internationella försurningssekretariatet som är miljöorganisationernas organ, måste ges ökade resurser inom anslaget för åtgärder mot försurning. Sekretariatet öppnade ett kontor i för att söka förändra landets syn på luftföroreningar. Nya överläggningar om internationella överenskommelser om svaveloch kväveoxidbegränsningar måste initieras. måste utifrån den vetenskapliga kunskap som finns om naturens kritiska gränser söka få till stånd en ökad ambitionsnivå bland länder. har en ansvarsfull uppgift att driva dessa frågor i samband med uppföljningen av . måste ta initiativ till överläggningar med den danska regeringen om begränsningar av luftföroreningarna från och särskilt Köpen hamnsom rådet, som har stor påverkan på det hårt försurningsdrabbade sydvästra . Miljöfrågorna är viktiga också i kontakterna med . Det gäller bl. a. utsläppen från som bl. a. drabbar . bör ta initiativ till att utvidga gränsälvskommissionens uppgifter till att också omfatta luftföroreningar. Räddningsplan för östersjöstaternas miljö Det internationella miljöarbetet måste bli en viktig del av samarbetet mellan länder och solidaritetsarbetet. Hoten mot våra havsområden har blivit alltmer uppenbara. Effekterna är vittomfattande. Tillförseln av miljögifter är oroande. Algblomning och syrebrist illustrerar tydligt behovet av åtgärder. bör ta initiativ till en räddningsplan för och östersjöstatemas miljö. Situationen i flera östersjöstater är allvarlig. En stor andel av de försurande utsläppen som drabbar kommer därifrån, som vi exporterar luftföroreningar till andra . Den havsmiljökonferens som anordnas av bör följas av en särskild konferens om . De nordiska länderna bör ekonomiskt medverka till miljöförbättrande åtgärder genom förmånliga lån via den nordiska investeringsbanken, i enlighet med miljöministrarnas förslag. Internationella miljöteknikmässor måste anordnas för att sprida kunskap om effektivaste miljöteknik. Svensk industri har här en stor kapacitet och en viktig potentiell marknad. kommer, efter centerinitiativ, att anordna en stor miljöteknikmässa . ska kunna lämna exportkreditgarantier för miljöteknikexport. De svenska exportkreditreglerna bör förändras så att de bidrar till att sprida miljöteknik till länder som inte annars skulle satsa på det. måste prioritera detta och göra nödvändiga resursförstärkningar. Miljöattachéer bör utses vid strategiskt viktiga ambassader. Ambassaderna måste avdela särskild personal med miljökompetens för miljöbevakning. Vi föreslår att får i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram för att begränsa tungmetallhalterna till en nivå som motsvarar de naturliga variationerna i . Vi utvecklar detta senare i motionen. Expertutbyte och forskningssamarbete utgör viktiga delar i en sådan räddningsplan. måste aktivt delta i det internationella naturvårdsarbetet genom bl. a. Världsnaturunionen. har i biståndsmotionen understrukit betydelsen av samarbete med Världsnaturunionen i biståndsprojekt. a. också att ett särskilt anslag införs för miljövårdsinsatser i biståndet. är det enda större område som ännu inte utsatts för mänskliga ingrepp i någon större omfattning. I uppmanas länderna till internationellt samarbete för att skydda . blev konsultativ medlem i enlighet med Antarktisfördraget och undertecknade mineralkonventionen. deltar med en expedition i forskningsarbetet på på . Vi anser det viktigt att klargör att vi inte kommer att medverka till en exploatering genom mineralutvinning. Vi anser också att bör ta initiativ, genom , för att få förklarad som internationell naturpark. Skövlingen av regnskogarna är en vårt tids tragedier. Den tropiska regnskogen förstörs fortare än någan annan naturtyp på jorden. av världens växt-och djurarter lever i dessa skogar. Av alla de nyttigheter som finns har människan bara undersökt ca en tiondel av dessa. Regnskogarna måste bevaras. förslag om resurser till en internationell miljöfond kan bli ett verksamt instrument i arbetet med att rädda de tropiska regnskogarna. Några andra exempel på vad kan göra är: ge svenska biståndsinstatser ökad miljöinriktning genom ökade internationella kontakter bidra till en positiv attityd till en biologisk mångfald driva miljöaspekterna i , de regionala bankerna, och FAO medverka och stödja forskningsprojekt och kunskapsöverföring förmå svenska företag att inte medverka i skövlingen. De allvarligaste miljöskadorna är de som ger långvariga ekologiska störningar eller ärftliga skador på djur och människor. All mänsklig verksamhet påverkar naturen. Men den påverkan får aldrig bli större än vad naturen tål. Hänsyn måste också tas till särskilt känsliga områden. För att ge verkligt innehåll åt denna utgångspunkt bör miljökvalitetsnormer utarbetas som anger gränsvärden för acceptabel påverkan av ekosystemen. Gränsvärdena kan grundas på följande synsätt: I. Naturfrämmande ämnen som är eller kan befaras vara långlivade, som t. ex. organiska klorföreningar. Dessa bör över huvud taget inte spridas i miljön. Det enda acceptabla gränsvärdet är alltså 0. Tungmetaller och andra sällsynta grundämnen är inte naturfrämmande men kan i onaturliga koncentrationer orsaka bestående eller långvariga skador i miljön, koldioxid och naturliga gaser med växthuseffekt likaså. Halterna i miljön bör hållas inom de naturliga variationerna. Alla övriga ämnen. Dessa får inte öka mer än vad naturen förmår bryta ned eller kan tolerera. f2 1988/89. anser, att miljölagstiftningen skall ses över för att ge ett mer heltäckande skydd för miljön. Alla lagar och verksamheter måste syfta till en utveckling, där vi utgår från naturens förutsättningar, vad naturen tål. De olika miljölagarna, naturresurslagen, miljöskyddslagen, naturvårdslagen, lagen om kemiska varor, är sinsemellan inte samordnade. Miljöskyddslagen bör omarbetas utifrån de miljökriterier som vi ovan angett. Vi anser att miljöarbetet måste prioriteras utifrån detta synsätt. Sedan miljöskyddslagens tillkomst för nära har 90 fällande domar avkunnats. Den genomsnittliga påföljden har varit 35 dagsböter. Dagsböter är en vanlig påföljd för lindrigare brott som t. ex. snatteri. Av den tillgängliga statistiken skulle man kunna tro att överträdelser mot miljöskyddslagen är ovanliga och regelmässigt av lindrig art. Men av de avkunnade fallande domarna framgår att företagen ofta och upprepade gånger orsakat skadliga utsläpp till mark, vatten och luft. har vid upprepade tillfällen uttalat att brott mot miljöskyddslagen är allvarliga. Senast under förra beslutade om ändringar i påföljdsreglerna för miljöbrott som träder i kraft . Men enligt vår uppfattning är detta inte tillräckligt. a. behövs mera skärpt syn på miljöbrotten i påföljdshänseende det ska vara kännbart för den skyldige att förstöra miljön och vidare är det nödvändigt med större möjligheter till differentiering vid bedömningen av överträdelser mot miljöskyddslagstiftningen. Vi anser att påföljdssystemet bör ses över vid revideringen av lagstiftningen på miljöområdet. För att verifiera eller vederlägga en misstanke om miljöbrott krävs ofta komplicerade och tekniskt avancerade undersökningar. Förundersökningsledaren måste ha ingående kunskaper i miljöfrågor. När det gäller andra komplicerade områden har tillsatts en speciell åklagare för att leda förundersökningen och föra talan i domstol. Vi anser att särskild statsåklagare bör utses för miljöbrott. I det dagliga arbetet med att utreda och beivra miljöbrott har det visat sig vara svårt för åklagaren att fastställa vem som ansvarat för en viss miljöförstörande åtgärd. Ansvarsförhållandena inom det misstänkta företaget är ofta inte helt klara och sådana oklarheter måste undanröjas. Vi anser därför att miljöskyddslagen bör kompletteras med en bestämmelse med innebörden att en särskild miljöansvarig ska utses på varje företag som sysslar med miljöfarlig verksamhet i sådan omfattning att koncessionsnämnden utfärdat anvisningar för driften av företaget. För att förbättra möjligheterna att bedöma en planerad miljöfarlig verksamhet infördes i miljöskyddslagen skyldighet för sökande i ett tillståndsärende att lämna en beskrivning av miljöeffekterna av verksamheten. Detta krav har sedan inte utnyttjats av myndigheterna annat än i undantagsfall. Vi vill nu vidga kravet till att den sökande ska redovisa alternativa lösningar i miljökonsekvensbeskrivningarna enligt lagens 13 §. En miljökonsekvensbeskrivning bör i skälig omfattning redovisa de direkta och indirekta miljöeffekter som projektet kan medföra, redovisa alternativa handlingssätt och miljöeffekter av sådana, samt alternativet om åtgärden inte vidtas (nollalternativ). Prövning av vägprojekt anser vi ska prövas enligt miljöskyddslagen, inte som enligt väglagen. Det är nödvändigt att se övertillståndsgivningen. Tillståndskraven måste skärpas så att fler ämnen görs tillståndspliktiga och hårdare krav sättas vad gäller utsläppsgränser. Gamla tillstånd måste ses över och högre krav ställas även på dem, för att ta vara på den tekniska utvecklingen och den skärpta miljösynen. Detta bör ges regeringen till känna. liksom behöver tillföras i stort sett ekologisk kompetens. Vi anser därför att det är nödvändigt att se över koncessionsnämndens sammansättning. Vid prövning i koncessionsnämnden ges möjlighet för sakägare och intresserade att föra fram sina synpunkter. Miljöskyddslagen ger möjligheter till förhandling. Det finns ingen formell skillnad mellan koncessionsnämndens möjligheter och , men det finns en reell. tillämpar inte denna förhandlingsmöjlighet medan koncessionsnämnden gör det. Vi anser att öppenheten också ska omfatta länsstyrelsernas prövning, då det är av allmänt intresse. Vi anser att det är viktigt att stärka naturvårdsenheternas ställning. Vi anser därför att miljö- och naturvårdsfrågorna bör handläggas av en särskild naturvårdsstyrelse inom . Såväl länsstyrelsernas naturvårdsenheter som kommunernas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar har brist på resurser, både personella och tekniska. Regeringens förslag till förstärkning av organisationen för tillsyn enligt miljöskyddslagen är otillräcklig. Vi föreslår att ytterligare anslås för kommande budgetår till förstärkning av den statliga tillsynen av miljöskyddet. miljöskyddsarbete förstärks med totalt 40 milj. kr för /89. 1 slutet av och byggdes mycket av den svenska miljöadministrationen upp. Verket skulle vara en central förvaltningsmyndighet för naturvård, däri inbegripet vattenvård, luftvård och renhållning, samt rörligt friluftsliv. Verkets forskningsavdelning bedriver forskning och fördelar medel för forskning. Verket har naturligtvis genomgått förändringar, men än mer har miljösituationen och kraven på en central myndighet blivit förändrad. Vi anser att det är hög tid att göra en genomgripande utredning av både vad gäller uppgifter och organisation, för att anpassa den till dagens krav och framtida krav. Vi anser att kontrollprogrammen bör ses över. Även om företagens egenkontroll utgör grunden i kontrollverksamheten måste myndigheten fortlöpande följa efterlevnaden av tillstånden. Särskilda resurser måste tillföras för att utnyttja bästa möjliga kontrollteknik, som t. ex. Opsis för luftföroreningar. Vi anser att i kontrollprogrammen måste prioriteras mätningar och analyser av ämnen och föreningar som ger de allvarligaste effekterna på miljön. Miljöskyddsförordningens 7 § måste ändras så att möjlighet ges för myndigheterna att prioritera ärendena utifrån miljöeffekt. För att förbättra kontrollen ska varje företag som hanterar miljöfarliga ämnen upprätta en miljöbudget över hur ämnena hanteras i den egna verksamheten och var de slutligen hamnar. Budgeten ska vara till hjälp för såväl det egna företaget som berörd tillsynsmyndighet. Det är angeläget att miljökunnandet och engagemanget i miljöorganisationerna tas till vara. Vi anser därför att miljöorganisationer som uppfyller vissa kriterier ska ha rätt att överklaga beslut om tillstånd och sådana frågor som avses i 8 a § andra och tredje stycket. För att ge erforderlig stadga åt systemet bör regeringen fastställa vilka organisationer som ska få talerätt. finns redan rätt till överklagande för kommuner och lokala arbetstagarorganisationer. En miljöombudsman bör tillsättas. bör hjälpa allmänheten i miljömål. ska ges möjlighet att föra talan i domstolar och ge rekommendationer till myndigheter. En viktig princip är att garantera alla medborgare likhet inför lagen. Rätten till juridiskt biträde är således väsentlig för att uppfylla denna rättsprincip. När frågan om enskilt anspråk stödjer sig på miljöskyddslagen eller miljöskadelagen utgår f. n. inte rättshjälp. har tidigare påtalat att kostnaderna för den enskilde kan bli omfattande. Vi anser därför att rättshjälp i miljömål bör återinföras, i enlighet med den sk Heurgrenska utredningens förslag till ändring av 8 § rättshjälpslagen. Konsekvenserna av en koldioxidhöjning kan bli omfattande. Forskare har länge klassat koldioxidökningen som den största miljöförändringen, förutom av elfekterna av krig och kärnvapensprängningar. Hotet om stora klimatförändringar, genom en förhöjd koldioxidhalt, har emellertid inte lett till någon omprövning av energipolitiken. Jordens klimat påverkas av förbränningen av fossila bränslen, liksom av den omfattande skogsskövlingen i tropikerna. De fossila bränslen som bildats under hundratals miljoner år förbränns nu i snabb takt. Kolet i de fossila bränslena bildar koldioxid, som släpper igenom solljuset, men hindrar värmestrålningen från att stråla tillbaka mot rymden. Det kallas även drivhuselfekten.