mot · GC02Ub737 · 1989-01-22 00:00:00 — 1988/89: Ub737 1988/89 Ub737 742 Styrelsen för högskolan i antar efter en omfattande remissomgång ett program för högskolans utveckling . Programmet har titeln i och innebär att högskolan utvecklas till att bli i . En konkret plan har arbetats fram och redovisar verksamhet, struktur och omfattning. Den fortsatta utvecklingen föreslås bygga på den grund som vid högskolan finns inom såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning. Inom grundutbildningen behöver viss utbyggnad ske, men grunden för finns i nuvarande verksamhet inom teknisk utbildning, administrativ och ekonomisk utbildning, lärarutbildning samt kultur- och informationsutbildning. I högskolans utbildning finns en bredd som lätt kan byggas ut och utvecklas. Inom forskning och forskarutbildning bör den fortsatta utbyggnaden basera sig på en utveckling av den s. k. Karlstadsmodellen. Högskolans FoU-verksamhet har till stor del vuxit med hjälp av externa medel. Därmed har tillämpad forskning, utvecklingsarbete och utredningsverksamhet fått en inriktning mot områden, där den regionala högskolans lokala kontakter och nätverk utnyttjas. Det är viktigt att organ för samverkan mellan högskolan och avnämarna utvecklas vidare. har en rad olika former för sådan kontakt och samverkan tillkommit, och även framöver bör frihet i fråga om formerna för t. ex. stiftelsers och teknikcentras utveckling råda. Utvecklingen av kontaktnät och samverkansformer måste få ske på egna villkor mångfald är av stort värde även inom detta område. Det är positivt med den samverkan som vuxit fram, men högskolan kan också bli för beroende av regionens näringsliv och myndigheter. I den mån drabbas av ekonomiska och andra problem kan det medföra att även högskolan försvagas. Högskolan måste ha sådan egen kraft och stabilitet, att den kan medverka till att stimulera nyskapande och förändringar i regionen. Inom Karlstadsmodellen garanteras kvaliteten inom forskningen genom de vetenskapliga ledare som engageras och vilka har anknytning till universitet, de kan också svara för den forskarutbildning som bedrivs i 1 1988/89. Nr Ub737 - 742 Genom att bygga vidare på denna organisation kan högskolans forskningsorganisation byggas upp till ett universitet i . anser att högskolan i bör få egna medel för lärares forskning. Dagens system bygger på att lärare vid små och medelstora högskolor skall ansöka om forskningsmedel från fakulteterna vid universiteten. Det ligger en fara i detta system: den prioritering av forskningen mellan olika områden, som görs vid den större högskolan, kan avvika från den prioritering och profilering som den mindre högskolan valt. är det viktigt att forskningsmedlen delas ut i ett sammanhang, där man kan tala om reell konkurrens mellan de sökande. bör alltså få egna medel för lärares forskning, men kvalitetskontrollen av ansökningarna om forskningmedel bör ske vid något av de större universiteten eller högskolorna. Forskarutbildning ställer särskilda krav på forskningsmiljön och det är viktigt att bygga vidare på den miljö, kompetens och kultur som utvecklats vid högskolan i , för att göra det möjligt att skapa en enhet som skulle ge nya kvalitetsaspekter till universitetsstruktur i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning vid högskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av högskolan i till universitet. 1988/89 Ub737