mot · GD02Jo1 · 1989-11-15 00:00:00 — med anledning av skrivelse 1989/90:45 om ett nytt avgiftssystem inom 1989/90 Jol-7 Regeringen har i en skrivelse till redovisat ett förslag till nytt avgiftssystem för livsmedelskontrollen. Förslaget överensstämmer i stort med de förslag som lagts fram av den speciella arbetsgrupp inom livsmedelsverket som utrett frågan. På två punkter finns dock delade meningar. Regeringen förordar i sin skrivelse att systemet träder i kraft . Man väljer detta datum i stället för , som tidigare föreslagits. Motiven för detta är dels att kommunerna innan systemet skall sättas i kraft bör få kännedom om hur detta är konstruerat, dels att man på kommunnivå måste ges rimlig tid att anställa nödvändig personal, bygga upp datasystem m. m. Många skäl talar dock för att ikraftträdandet bör skjutas till . Något som också styrks av flera remissinstanser. Förslaget innebär att fasta årliga avgifter införs. Om systemet införs , skulle detta innebära att endast halv avgift kan debiteras första året. Detta innebär i sin tur att man gör avvikelser från en av systemets grundprinciper. Kommunerna har budgetår som motsvarar kalenderår. Budgetarbetet skall i samtliga kommuner vara avslutat före utgången av november månad. Få eller inga kommuner kommer, på grund av osäkerheten om avgiftssystemets innehåll och avsaknad av information, att ha haft möjlighet att avsätta nödvändiga budgetmässiga resurser i budgeten . För att exemplifiera det omfattande arbete som skall utföras i kommunerna kan nämnas att måste göra en omklassificering av cirka 5 000 livsmedelslokaler för att anpassa sig till det nya avgiftssystemet. Den utredning som ligger till grund för förslaget förutsatte att informationsverksamheten skulle starta . Så har inte skett. De administrativa handlingar (blanketter m. som är nödvändiga för systemets införande finns ännu ej framtagna. Om tidpunkten för systemets ikraftträdande skjuts till ges kommunerna en rimlig tid för planering, rekrytering av personal, upp byggnad av administrativa system och information till berörda näringsid- Mot. Dessutom blir det möjligt att budgetera nödvändiga medel i den kom- Jol munala budgeten. Kommunernas redovisning till livsmedelsverket Regeringen ställer sig i sin skrivelse bakom förslaget att varje kommun till livsmedelsverket skall redovisa influtna avgifter och att varje kommun skall inbetala av dessa avgifter för att täcka verkets kostnader för utökad service till kommunerna. Den utökade service som livsmedelsverket skall ge kommunerna bör givetvis betalas av dessa. Men det system som förordas i regeringens skrivelse verkar onödigt byråkratiskt. I stället för att avkräva varje kommun detaljerade rapporter om avgiftsuttag och inbetalning av av detta borde samma effekt kunna uppnås genom att frågan förs in i de förhandlingar som förs mellan och regeringen. I stället för 284 kommunala rapporter och 284 inbetalningar, vilket säkerligen kommer att generera ett inte obetydligt administrativt arbete både för livsmedelsverket och kommunerna, skulle ersättningsfrågan kunna lösas genom en förhandling. Man skulle då även kunna undvika de problem som kan uppstå på grund av att kommunerna och livsmedelsverket har olika budgetår. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidpunkten för ikraftträdande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas redovisning till livsmedelsverket.