mot · GC02A441 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :A441 av () Näringslivet i Läget är bekymmersamt i , vad gäller långsiktig industriell expansion. Dock är förutsättningarna goda för att vända trenden och öka framtidsoptimismen. Den tidigare pessimistiska bedömningen av det skånska näringslivets utveckling som gj orts av kommunförbund i , forskare vid i , näringslivs- och branschorganisationer samt politiska partier har visserligen fortfarande viss relevans. De skånska basnäringarna är agrara och jämfört med andra regioner i landet föga framtidsinriktade. Två viktiga industriella fält är underutvecklade i : Andra regioner i har en mera accelererande utveckling; längs E4-an mellan och är av data- och informationsindustri lokaliserad. Expanderar i och men har i traditionellt en svag position. Liberaler ser dock inte statliga ingripanden och stödåtgärder som en garanti för en regions utveckling. Vi ser andra modeller för lösningar. Ett positivt klimat för företagsamhet och nyinvesteringar ger också ökade möjligheter att själv ta till vara sina unika förutsättningar. närhet till och de europeiska marknaderna, kontakterna med internationella högskolor och arbetskraft bör tas till vara bättre. En mycket viktig del av näringsliv utgörs av mindre och medelstora företag. De stora företagen är givetvis viktiga för vår regions välstånd. De nya jobben kommer till i de mindre företagen som har mindre byråkrati och större experimentlusta. har flera exempel på hur initiativrika människor börjat i det lilla och därifrån skapat stora framgångsrika företag. Den typ av industribyar som uppförts i bl.a. , Fosieby, är ett fint exempel på nytänkande på företagssidan. Det är av stor betydelse att produkter som utvecklas vid forskningsbyarna i och också kan produceras i regionen. Genom den stora omstrukturering som skett i genom nedläggning av två stora varv fordras också omställning hos många underleverantörer. För detta erfordras långsiktigare samhällsinsatser än det s.k. Kockumspaketet gav. Samverkan med kan utvecklas ytterligare för att främja nya idéer och ytterligare differentiera regionens näringsliv. En mer offensiv marknadsföring av regionen och dess näringsliv kan bl.a. ske genom in- och utländska mässor. är absolut ledande i landet inom polymera industrin, dvs. företag som tillverkar kemiska produkter. forskning anser vi att ett Polymer Valley kan skapas utifrån Mot. Masterplast i , Ystads Polykemi och A441 ett kemiföretag i är några exempel. De stora inom branschen är och . Alla använder olja som basmaterial. Utvecklingen för företag med upp till tjugo anställa är svag. För framtiden emotser vi emellertid en förbättring om samhället hjälper till genom en frisläppning av allmänna investeringsfonderna för regionen. är i startgroparna för en expansion i sitt tidigare avmattande näringsliv, men för att få fart på hjulen erfordras statliga insatser, parat med en ekonomisk politik som ökar investeringsbenägenheten. Regeringens beslut att inte frisläppa uttag från de allmänna investeringsfonderna gäller samtliga kommuner i sydvästra . Det är fel för regionen ur flera vinklar: - det arbete och de ansträngningar som görs på flera håll för att utveckla ett allsidigt och vitalt näringsliv försvåras och det tidigare åtgärdspaketet från regeringen mister sin effekt som motor, - eftersom regionen är en integrerad arbetsmarknad är det olyckligt att olika kommuner behandlas olika i t.ex. dispensavseende. Regeringen har tillsatt en utredning om en översyn av regionalpolitiken i landet. Bl.a. ska möjligheten till förenkling av stödformerna ses över. Enligt vår uppfattning bör det kommunala inflytandet över det regionala utvecklingsarbetet stärkas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas östra näringsliv. Denna del av regionen behandlas ibland som . Detta är oberättigat och även olyckligt från hela regionens synpunkt. I denna regiondel finns nämligen stora tillgångar som kan bli till fördel för hela regionen. Några exempel är fisket och fruktodlingen. Detta motiverar extra satsningar på östra . Samarbetet och handelsutbytet mellan och är inte av den omfattningen det borde vara. Vi måste arbeta lika hårt på den danska marknaden som på längre bort liggande för att kunna utnyttja vår fördel som granne och inte bli akterseglade av andra länder som gör kraftiga satsningar på . Både svensk och dansk industri har utvecklats kraftigt internationellt. Båda hämmas i konkurrensen av att ha relativt små hemmamarknader. Våra stora företag konkurrerar på den internationella marknaden med stora industrikomplex från och vilka har en betydligt större hemmamarknad som bas med åtföljande skalfördelar. Vi bör välkomna fusioner mellan nordiska företag och på det sättet skapa större industriblock med större sammanlagd hemmamarknad. Vid universiteten i och arrangeras visserligen s.k. länderkurser. Kurserna riktar sig till befattningshavare i näringslivet och syftar till att ge en fördjupad kunskap om olika exportmarknaders kulturella villkor. Kurserna har fördjupat samarbetet mellan universiteten och utvidgats . Men det existerar ändå en ekonomisk barriär mellan och . För det sydsvenska näringslivet är inget självklart eller ens naturligt kraftcentrum. Raka och öppna vägar till den danska marknaden 12 och därmed till EG skulle vara en viktig stimulans för sydsvenskt näringsliv. Det skulle dessutom skapa nya och bättre utvecklingsmöjligheter för både A441 För att förbättra samarbetet och handelsutbytet mellan och menar vi att följande åtgärder krävs. - Större teknologiskt utbyte och samarbete skall uppmuntras - Satsning på gemensamma utbildningar i exportfrågor för att förbättra exportsamarbetet - Borttagande av etableringshinder mellan och . De förslag vi folkpartistiska riksdagsledamöter från hela lägger fram i denna motion är ägnade att ge idéer om hur framtidstro och stabilitet kan återges till vår landsända. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ökat kommunalt inflytande över det regionala utvecklingsarbetet i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om särskild satsning på östra , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utökat teknologiskt samarbete mellan och ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om satsningen på gemensamma exportutbildningar och exportsamarbete ,] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om borttagande av etableringshinder mellan och Danmark.1] () () 1 1988/89:N285