ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk368 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk368 Skattefrihet för hemvårdsbidrag till pensionärer, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So233 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av en generell skattefrihet för hemsjukvårds- och hemvårdsbidrag för pensionärer. () () () () () () () () () () Per Stenmarck (m) () 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02Sk369 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk369 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N258 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av en reformerad företagsbeskattning. () () () () () ()
mot · GC02Sk37 · 1989-01-31 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:71 om begränsad avdragsrätt för vissa reaförluster I propositionen föreslås att rätten till avdrag för reaförluster på aktier samt andra värdepapper, andelar och rättigheter som beskattas enligt aktievinstreglerna skall begränsas till redan från första innehavsdagen. De problem som åberopas som skäl för propositionens förslag har sitt ursprung i de skärpningar av realisationsvinstbeskattningen som genomfördes och . Då infördes en evig beskattning av aktievinster som skatteuttaget ökade. gällde skattefrihet innehav. har väsentligt högre skatt på kapitalvinster än vad som gäller i omvärlden. Där blir vinsten normalt skattefri efter en viss innehavstid. Förslaget i propositionen är utformat så att en kraftig asymmetri uppstår: Reavinster som uppkommer av ett innehav beskattas till medan motsvarande reaförluster bara får dras av till , även mot korta vinster. Riskkapitalförsörjningen försämras ytterligare. De föreslagna reglerna kan ge orimliga effekter. En sammanlagd förlust under ett beskattningsår kan leda till beskattning. En person som realiserar en vinst på en korttidsaktie på . och realiserar en förlust på en annan korttidsaktie på . skall ta upp . som skattepliktig inkomst, trots en sammanlagd förlust på . Enligt vår mening bör tvåårsregeln, som bl a leder till inlåsningseffekter, slopas helt så att den skattepliktiga andelen alltid blir . Därmed kommer beskattningen av aktievinster och förluster att bli helt symmetrisk. Som framgår av vår partimotion Skattereform för 1990-talet bör enligt vår mening, kapitalvinster beskattas efter avräkning av inflationen . Regeringen anser att lagrådets hörande saknar betydelse. Vi delar inte denna uppfattning, främst med tanke på de betydande asymmetrier som uppstår genom förslaget. Vid utskottsbehandlingen avser vi yrka på remiss till lagrådet. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på regeringens förslag beslutar avskaffa den s.k. två-årsregeln" vid realisationsbeskattningen av aktier och likabehandlade värdepapper i enlighet med vad som anförts i motionen. land (m) () () () () () 1* 1988/89.
mot · GC02Sk370 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :Sk370 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo3 hemställs att som sin mening ger regeringen till. känna vad i motionen anförts om en förlängning av skogskontotiden från till dess att en sänkning av marginalskatterna i enlighet med vad som anges i motionen genomförts fullt ut. () () () () () () () () () ()
mot · GC02Sk371 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk371 av m.fl. (fp) Aktiebolagsbeskattningen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi411 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att företagen skall få göra avdrag för avsättningar till de i motionen angivna stiftelserna för att undvika att vinstandelarna dubbelbeskattas i enlighet med vad i motionen anförs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en rimligare aktiebeskattning, 3. att hos regeringen begär förslag om lindrad beskattning av anställdas köp av aktier i det egna företaget enligt vad som anförs i motionen. () () ()
mot · GC02Sk372 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk372 Miljöavgift vid etablering av affärscentrum Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo773 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det skall tas ut en speciell miljöavgift för dessa anläggningar oavsett ålder för att delvis kunna täcka de samhällskostnader som de drar med sig och att en lämplig nivå på avgiften kan vara på bruttoomsättningen.
mot · GC02Sk373 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda m) Avskaffande av bingoskatten, m.m. Idrottsrörelsen har stor betydelse för samhället. Den bidrar till friskvården, stimulerar till regelbunden träning och verkar för drogfria miljöer. Mycket ideellt arbete ligger bakom de framgångar svensk idrott uppnått, och genom det engagemang ledarna visar i ungdomsarbetet läggs en god grund för de ungas utveckling. Inom idrottsrörelsen i verkar ca 2,5 miljoner medlemmar. Det finns omkring 45 000 lokala idrottsorganisationer med nästan 500 000 ledare. En stor del av idrottsverksamheten medför kostnader av olika slag. Även om många utövare och ledare verkar på ideell bas uppstår oundvikligen betydande kostnader. Inkomstkällorna är skiftande; entréavgifter, lotterier, sponsring, kommunala och statliga bidrag m.m. har statens engagemang på spelmarknaden utökats. Detta leder till att utrymmet för folkrörelsernas egna spel minskar. har deras andel minskat från till av den totala spelmarknaden. Detta medför ekonomiska förluster för bl.a. idrotten. Tipstjänst, vars verksamhet till stor del bygger på idrottsverksamhet, har en omsättning på ca . Vinsten för staten är i det närmaste . Återföringen till idrotten av dess stora inkomster är obetydlig. En större andel av Tipstjänsts överskott bör gå till idrotten. Förslagsvis bör en viss fastställd andel tillfalla idrotten. Nivån får inte skifta år , utan fastställas för längre perioder. Många klubbar skaffar sig inkomster genom bingospel. Även om vissa lättnader i reglerna införts bör bingoskatten helt avskaffas. Skatter och avgifter för idrottsutövare och ledare är i många hänseenden ett hinder för verksamheten och utgör en ekonomisk belastning för de inblandade. Engagerade människor skall inte tvingas avstå från denna typ av verksamhet - som i hvudsak bygger på frivillighet - på grund av skatte- och avgiftsregler. Regeringen bör därför göra en samlad översyn av dessa regler i syfte att införa sådana lättnader att idrottens ledare och utövare kan verka under drägliga villkor. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överförande av vissa medel av Tipstjänsts överskott till idrottsrörelsen,1] 1. att beslutar att avskaffa bingoskatten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av skatte- och avgiftsregler för idrottens utövare och ledare. () () 1988/89 Sk373 1 1988/89: Kr509
mot · GC02Sk376 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk376 Beskattningen av ersättning för förbättringsförslag Förslagsverksamheten inom industri och övrig verksamhet är i , mätt ur internationell synvinkel, relativt liten. En ökning av förslagsverksamheten skulle gagna alla. Jag anser att beskattningen av ersättningen är ett stort hinder när det gäller att öka antalet förslag. När det gäller ersättningen så erhåller den anställde normalt av den vinst som företaget får . Detta belopp läggs sedan ovanpå ordinarie inkomst så att det innebär ibland en beskattning på . Företaget gör däremot vinst . Staten kommer också ytterst att tjäna på detta genom att företaget ger bättre avkastning. Det vore därför rimligt att man inte beskattade ersättningen av förbättringsförslagen från de anställda. Det engångsbelopp som erhålls borde kunna gå obeskattat till förslagsställaren. Det här skulle verka stimulerande för de anställda och svensk industri skulle kunna få många goda uppslag genom denna mycket begränsade skattefrihet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om skattefrihet för förslagsverksamheten inom industri och övrig verksamhet.
mot · GC02Sk377 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk377 av och (båda m) Den skattefria hyresinkomsten från fritidshus Fritidshusen och de s.k. överskottshusen på landsbygden utgör en väldig resurs för turismnäringen i vårt land. Det finns uppskattningsvis 670 000 enskilt ägda fritidshus samt några tiotusentals överskottshus - de flesta med de gemensamt att de endast används kortare tider . En liten del av dessa enskilt ägda hus hyrs ut eller månader . Det ger ägaren viss inkomst som det ökar turismnäringen och - i de fall utländska turister är hyresgäster - också bidrar till en förbättrad turist- och bytesbalans för vårt land. Den outnyttjade övernattningskapaciteten i fritidshusen är enormt stor och bör kunna utnyttjas till gagn för både ägare och turismnäringen. Utbudet måste öka! Det är således angeläget att ett omfattande och ständigt ökande utbud sker på stugmarknaden. Det har visat sig att införandet av en viss skattefri hyresinkomst stimulerat utbudet. Inflationen har emellertid gjort beloppet /år (fastställt 1985) mindre attraktivt. Ett betydligt högre skattefritt intäktsbelopp är önskvärt. Endast en rejäl höjning av den möjliga nettoinkomsten är tillräckligt attraktiv för att ge stuguthyrningen den omfattning som är nödvändig. Det vore också en klar fördel om en övre beloppsgräns följde inflationen, varför en knytning till basbeloppet är önskvärd. Enligt vår mening vore det rimligt att den skattefria hyresinkomsten uppgår till ett halvt basbelopp, vilket (jan. 1989) innebär . Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar fastställa gränsen för skattefri hyresinkomst på fritidshus till 0,5 basbelopp fr.o.m. innevarande inkomstår.
mot · GC02Sk378 · 1989-01-23 00:00:00 — av (m) Beskattningen av ideella föreningar Vi tycker det är horribelt att vi skall lämna av våra hjälppengar i skatt. Så uttrycker sig medlemmarna i i i , när de kommenterar skattemyndigheternas besked om påförd restskatt. Som motionär delar jag denna uppfattning. Det är hög tid att planerade och ev. pågående utredningar och översyner av gällande beskattning av ideella föreningar avsätter praktiska resultat i form av förslag och sedan beslut i tillämpliga delar. För tiotusentals ideellt arbetande människor runtom i vårt land måste det framstå som fullkomligt orimligt att ideellt arbete som ger låga omkostnader i verksamheten och därmed ett visst överskott till gagn för ideella, humanitära och sociala insatser, på detta sätt motverkas och, som det uppfattas, bestraffas. Exemplet med i är ett av många. har i sitt betänkande SkU 1987/88:27 behandlat frågor som rör beskattningen av ideella föreningar, men i stort nöjt sig med att hänvisa till planerade utredningar och översyn. I avvaktan på en mer grundlig översyn bör en höjning av det s.k. grundbeloppet kunna genomföras. Detta är och borde kunna höjas till i storleksordningen , exempelvis 1,5 basbelopp. I den mer övergripande översyn som skall göras bör frågan om föreningens grad av öppenhet som rekvisit för rätt till grundavdrag bli föremål för överväganden. Ideella organisationer av typ får med de regler och den tillämpning av dessa som gäller till synes helt onödiga problem då organisationerna uppfattas som slutna. Genom centralt, ibland internationellt fastställda regler, regleras graden av öppenhet. I den typ av ideella organisationer, nationellt och internationellt erkända, som exempelvis utgör, borde skattemyndigheterna medge en generell dispens från öppenhetskravet. Organisationens öppet uttalade, stadgereglerade mål är ju faktiskt att just via ideellt arbete generera visst överskott i verksamheten i syfte att bidra till humanitära och sociala hjälpinsatser. Att beskatta sådant överskott i verksamheten saknar stöd i det allmänna rättsmedvetandet. Ett sådant stöd är nödvändigt om skattesystemet skall accepteras och respekteras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en förändring av grundavdraget vid inkomstbeskattningen för ideella organisationer enligt vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av det s.k. öppenhetskravet och dispensmöjligheter från detta via skattemyndigheterna i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89 Sk378
mot · GC02Sk379 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :Sk379 av () Beskattningen av ideellt arbete gäller skilda bestämmelser för beskattning och arbetsgivaravgift mellan t ex idrottsutövare och insatser i övriga ideella föreningar. I idrottssammanhang har en praxis utvecklats som innebär att ersättning upp till 1/2 basbelopp betraktas som kostnadsersättning och därmed i praktiken blir befriad från arbetsgivaravgifter. För övriga ideella föreningar gäller de generella reglerna, dvs arbetsgivaravgift skall erläggas på arvoden/ löner som överstiger under ett kalenderår. Det är otillfredsställande att idrottsutövare skall särbehandlas när det gäller arbetsgivaravgifter. Det finns rimligtvis ingen avgörande skillnad mellan idrott och annan ideell verksamhet som motiverar att ett 1/2 basbelopp skulle utgöra kostnadstäckning för tränare och idrottsutövare, medan ledare i andra ideella föreningar inte skulle kunna hävda samma sak. Kostnaderna är i praktiken jämförliga för den enskilde. Rådande förhållanden måste anses som orättvisa, då de bl a missgynnar idéburet arbete, som utöver idrotten vänder sig till t ex barn och ungdom. Om hela det ideella föreningslivet generellt blev befriat från arbetsgivaravgift för löner/arvode upp till ett 1/2 basbelopp, skulle mycket administrativt arbete sparas i lokalföreningarna i vårt land och sannolikt också på de lokala skattemyndigheterna. Uppgifts- och skattebefrielsen skulle vara ett välkommet stöd till folkrörelserna, som inkomstbortfallet för staten skulle vara försumbart. En konsekvens av detta skulle vara uteblivna sociala förmåner för den del som är befriad från avgift. Men det bör inte vara något större problem, om det bara klart redovisas till den som tar emot ersättning inom det ideella föreningslivet att ersättning upp till en viss summa inte berättigar till sociala förmåner. Personer och funktionärer av alla slag som får ersättningar från ideella allmännyttiga föreningar bör därför kunna befrias från skatt på inkomster till 1/2 basbelopp. Det är också rimligt att föreningar befrias från kravet att redovisa dessa ersättningar. Motivet för åtgärden är att ersättningar av nämnd storlek är ersättning för kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående skattefrihet för ersättning för ideellt arbete i föreningar. 1988/89 Sk379
mot · GC02Sk382 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk382 Bilförsäljares förmånsvärde av fri bil I en bilförsäljares yrkesutövning ingår att visa upp den senaste modellen av det bilmärke som han representerar. De flesta bilmärken förekommer i olika utföranden och därmed i olika prisklasser. Förmånsvärdet av fri bil bedöms av taxeringsmyndigheterna på olika sätt så till vida att ibland tillämpas jämkning med hänsyn till ovanstående bekrivning av yrkesrollen. Somliga taxeringsnämnder tillämpar inte jämkning varför orimliga skillnader kan uppstå för försäljare inom samma yrkeskollektiv. Jag anser att skall få i uppdrag att utfärda rekommendationer för jämkning av bilförmån som enligt min mening skall ske i samtliga fall. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att skall få i uppdrag att utfärda rekommendationer för jämkning av bilförmånsvärdet i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GC02Sk383 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk383 av och (båda m) Avdragsrätten för underhållsbidrag De som är skyldiga att betala underhåll till icke hemmavarande barn befinner sig i allmänhet i en mycket besvärlig ekonomisk situation. Underhållsbidragen uppgår i allmänhet till och barn. Det avdrag som får göras vid beskattningen är emellertid högst . Denna beloppsgräns har legat kvar ända . har underhållsbidragen ökat kraftigt. Bidragsförskottet är f.n. och barn, underhållsbidragen oftast högre. Underhållsskyldiga drabbas hårt av den höga nettokostnaden. Det leder i många fall till svåra ekonomiska problem som i sin tur kan leda till sociala problem. Detta kan inte vara rimligt. Underhållsbidrag och bidragsförskott beskattas visserligen inte hos mottagaren. Det skulle emellertid leda till ytterligare orättvisor om man löste denna principiella fråga genom att beskatta bidraget hos mottagaren, dvs. Däremot bör det vara rimligt att låta barnet stå som mottagare, vilket gäller för barnpension. Bidragsnivåer och barn under grundavdragsbeloppet inkl. schablonavdraget skulle då inte beskattas. I skatteutskottets betänkande 1987/88:25 avvisas vår motion i ärendet med hänvisning till ett utredningsarbete beträffande underhållsbidrag och bidragsförskott. Denna utredning är emellertid ännu inte klar med sitt arbete och kämpar underhållsskyldiga med ekonomiska problem som har sin grund i bristande hänsynstagande från samhällets/statens sida. Vi anser att en omfattande familjebeskattningsreform bör ske men i avvaktan på en sådan är det angeläget att regeringen skyndsamt lägger fram ett delförslag om väsentligt förbättrad avdragsrätt vad gäller underhållsbidrag. Med stöd av det anförda hemställs att , i avvaktan på en familjebeskattningsreform som ger rättvisa skattevillkor även för underhållsskyldiga, hos regeringen begär skyndsamt förslag till förbättrad avdragsrätt för underhållsskyldiga. () () 1988/89 Sk383
mot · GC02Sk384 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk384 av och (båda c) Bilavdraget är alla människors rätt till förvärvsarbete allmänt erkänd. Det innebär att det också finns en allmän acceptans för att barn till förvärvsarbetande föräldrar tas om hand i eller annan barnomsorg föräldrarna arbetar. Det finns således ett klart, och vanligtvis inte ifrågasatt, samband mellan förvärvsarbete och barnomsorg. När vi ser till skattesystemet och dess tillämpning tycks emellertid det logiska sambandet upphöra att gälla. Vi avser här inte beröra det faktum att kostnaden för barnomsorgen inte är avdragsgill i deklarationen, vilket i och för sig vore naturligt. Vi vill istället ta upp frågan om reglerna för bilavdrag och hur dessa tolkas och tillämpas. Vi har valt att använda oss av ett som vi tycker åskådliggörande exempel, som eftersom det är prövat i domstol också har fått betydelse för andra fall. En kvinna som arbetar på annan ort än där hon är bosatt, kan inte använda pendeltåget till sitt arbete. Det enda tåg hon skulle kunna åka med avgår nämligen tidigare än daghemmet, där hon har sitt barn, öppnar. Kvinnans enda möjlighet att ta sig till sitt arbete är att använda den egna bilen. Hon har därför begärt att få göra avdrag med för bilresorna som dessutom ger henne en tidsvinst på . underkände avdraget, men länsrätten som kvinnan överklagade till ansåg att avdraget var befogat. besvärade sig hos kammarrätten som underkände kvinnans begäran om bilavdrag. Motiveringen var att kostnader i samband med barntillsyn är personliga levnadskostnader som inte får dras av vid taxering. Att det inte handlade om barntillsynskostnader utan om kvinnans praktiska möjlighet att ta sig till sitt arbete har kammarrätten uppenbarligen inte tagit någon hänsyn till. Eftersom det tydligen är möjligt att tolka gällande regler på detta sätt är det nödvändigt att reglerna ändras. I annat fall kommer människor också i fortsättningen att drabbas av obefogat höga levnadskostnader. Det kan tilläggas att det mestadels är kvinnor, ofta ensamstående och med jämförelsevis låga löner, som hamnar i situationer som den här beskrivna. Även till förra väckte vi en motion i den här frågan. När motionen behandlades i skatteutskottet hänvisade utskottet till RINK, en av de skattekommittéer som tillsatts, och anförde att resultatet av utredningen borde avvaktas. 1988/89 Sk384 395 I 1988/89. Enligt vår uppfattning kräver den fråga vi tar upp ingen utredning. bör utan att avvakta ytterligare beslutsunderlag ha möjlighet att göra ett ställningstagande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att reglerna för bilavdrag ändras så att resa till och från daghem eller motsvarande får inräknas i arbetsresan. () () 1988/89 Sk384
mot · GC02Sk385 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk385 av och (båda c) Avdragsrätt för lantmäterikostnader För att få en så effektiv och rationell jordbruksdrift som möjligt behövs ofta insatser som sammanläggning av fastigheter, omarrondering eller tillköp av del av fastighet. Kostnader för nämnda förrättningar kan ibland uppfattas som höga i förhållande till den direkta nyttan och till den areal som förrättningen berör. är bestämmelserna sådana att lantmäterikostnaderna är att betrakta som tillhörande fastighetens totala värde och därför ej är avdragsgilla. Eftersom detta är en direkt kostnad, jämförbar med en konsultkostnad, måste det anses mera rätt att tillåta direktavdrag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att lantmäterikostnader skall vara direkt avdragsgilla.
mot · GC02Sk386 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk386 av m. fl. (s) Skattereduktion för fackföreningsavgift Hosten införde en avdragsrätt för medlemsavgiften till löntagarnas fackliga organisationer. Avdraget är utformat som en skattereduktion som dras direkt från den slutliga skatten. Underlaget för avdraget är begränsat till . och skattereduktionen är av detta underlag. Den maximala skattereduktionen är därför högst . Den införda skattereduktionen för fackliga avgifter ingick som en del i det paket av fördelningspolitiska åtgärder som genomfördes i samband med devalvering. Genom avdraget för fackliga avgifter undanröjdes i allt väsentligt de skillnader som fanns i beskattningen av arbetsgivarnas och löntagarnas medlemsavgifter. Arbetsgivarna hade som bekant redan full avdragsrätt för avgiften till sina fackliga organisationer. Den nuvarande utformningen av avdragsrätten för avgifterna till arbetsmarknadens organisationer fungerar bra från såväl principiella som praktiska utgångspunkter. Avdragsunderlagets begränsning till . har dock medfört en relativ minskning av löntagarnas skattereduktion. Detta har i sin tur skapat vissa skattemässiga skillnader i förhållande till arbetsgivarens avdragsrätt. Löntagarnas fackavgifter har höjts i takt med den allmänna pris- och kostnadsutvecklingen i samhället. En avgift om . motsvarade i stort sett en avgift som många heltidsarbetande betalade 1982.1 dag betalar en industriarbetare . har i kombination med utvecklingen av medlemsavgifterna medfört en urholkning av löntagarnas fackliga avdrag. Dagens tak understiger tveklöst den del av medlemsavgiften som används för renodlad facklig verksamhet och som därför är det verkliga avdragsunderlaget. Urholkningen av skattereduktionen medför också en brist på skattemässig likformighet mellan parternas medlemsavgifter. Genom den oinskränkta avdragsrätten kan arbetsgivaren också dra av alla avgiftshöjningar. För att förhindra en fortsatt urholkning av löntagarnas skattereduktion är det därför nödvändigt med en utvidgning av avdragsrätten så att den kommer i paritet med arbetsgivarnas fackliga avdrag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att olikheterna i skattehänseende mellan arbetsgivares och arbetstagares medlemsavgifter till facklig organisation bör undanröjas. () (s) () () 1988/89 Sk386