ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo54 · 1989-05-08 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo54 av och (båda c) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Bibehåll åkermarken och det öppna landskapet. Ställ höga krav på svenska livsmedel. Ställ samma krav på importerade livsmedel som på livsmedel producerade i vårt land. Sänk momsen på maten. Lön till bonden för arbetet. Centrala krav för jordbrukspolitiken har framställts i parti- och kommittémotioner i samband med allmänna motionstiden och med anledning av propositionerna 1988/89:140 och 1988/89:150. Vi finner ingen anledning att återupprepa dessa i detta sammanhang. krav inom jordbrukspolitiken överensstämmer med de krav som LRF nu framställer vid protestaktioner och opinionsmöten över hela landet. 1988/89:140 redogör regeringen för sin inställning till omställningsprogrammet. Efter att ha konstaterat att anslutningen varit god och att jordbrukarna tagit sin del av ansvaret för att minska överskottet så avvisar regeringen en ytterligare förlängning. Detta måste vara ett slag i ansiktet på den yrkeskår som tagit både kostnader och arbete för att uppfylla ett statligt mål. På samma sätt förhåller det sig med tvåprissystemet på mjölk. Enligt vår uppfattning måste omställningsprogrammet förlängas. Effekterna blir annars nya tyngande överskott eller förbuskning av landsskapet. Ingetdera är önskvärt. I har , lantbruksnämnden, , , Västsvenska Lantmän, Skogsägare, och lantbruksskolor gemensamt tagit fram ett Lantbruksprogram för : Handlingsplan . Genom förslagen i prop. 1988/89:140 rycks grunden undan för huvuddelen av det arbete som nedlagts för att alternativanvända åkermarken. bör därför ge regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag till förnyat omställningsprogram. Samt förslag så att åtgärder i enlighet med lantbruksprogrammet för kan genomföras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till förnyat omställningsprogram. () ()
mot · GC02Jo56 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo56 av Bo Finnkvist (s) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Jordbruket i skogslänen är en basnäring med unika produktionsresurser. Vår rena miljö kombinerat med produktionsmetoder med ett minimum av insatsvaror gör att den omställning av jordbruket ett av våra nya miljöuppdrag i landet redan är genomfört i skogslänen. Dessutom skapar jordbruket med binäringar arbetstillfällen, både i jordbruksledet, ute på landsbygden där andra möjligheter är svåra att finna och i tätorter genom förädlingsindustrin. är jordbruket en viktig näring. Den nya jordbrukspolitiken med nytt regelsystem, måste därför utformas så att det stimulerar en produktion som överensstämmer med riksdagsbeslut (= produktionsvolym). Jordbruket skall härvidlag i första hand betraktas som en produktionsfaktor, i andra hand som en faktor som skapar sysselsättning. Det nya stödsystemet måste utformas med denna målsättning. Jordbruket i har uppvisat en mycket negativ trend. Som exempel har av mjölkleverantörerna slutat . Sammanfallande åtgärder, som inverkar negativt, på den enskilde lantbrukarens ekonomi och den utveckling (av jordbruksnämnden rekommenderade) revideringen av stödområdesgränserna gör att läget ser dystert ut för framtiden. Som exempel kan nämnas att försöken med den s.k. kravmjölken är i fara. Lantbrukarna i har också en mycket hög medelålder är . För att överbrygga en svår period innan ett nytt aviserat stödsystem förverkligas, bör den av jordbruksnämnden föreslagna revideringen av stödområdesindelningen genomföras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödområdesindelningen i . Bo Finnkvist (s)
mot · GC02Jo57 · 1989-05-09 00:00:00 — 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande sockerbetsproduktionen, 6. att beslutar avslå regeringens förslag beträffande avveckling av storproduktionsavgiften inom äggproduktionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överläggningar med KMÄ och kontrollrådet, 8. att anslår 156 milj. kr. till uppräkning av prisstödet till jordbruket i norra , en ökning med 101 milj. 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nyetableringsstöd, 10. att anslår 100 milj. kr. till det särskilda åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra , en ökning med 55 milj. 11. att avslår regeringens förslag till bemyndigande på genteknikområdet. () () () ()
mot · GC02Jo59 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo59 av och (båda c) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. I finns omkring 500 000 får. Det svenska fåravelsarbetet ligger långt framme vad det gäller köttets kvalitet, ull- och pälskvalitet. Fårkontrollen i är unik. Svenska folket äter lamm- och fårkött och vi har en självförsörjningsgrad på . Det betyder att vi importerar ungefär varav kommer från . Fårskötseln utgör en betydelsefull del av ett kombinerat företag. Den är utmärkt att kombinera med t ex skogsbruk, växtodling, annan husdjursskötsel eller vidareförädling av produkter. Det är en lämplig glesbygdsproduktion, som också sysselsätter många kvinnor. Fåren förser oss med unika och värdefulla biprodukter i pälslammskinn och ull. har en framtid som alternativ till syntetmaterial, som kan ge miljökonsekvenser. Fåren är överlägsna slyröjare, vilket gör att de kommer till ökad användning på barrskogsplanteringar och gör dem mycket värdefulla vid restaurering och öppethållande av odlingsmarker. Lammköttet produceras till på vallfoder (grovfoder och bete). Näringen har alltså stor betydelse för naturvård och landsbygdsutveckling. Det svenska lammköttet håller hög kvalitet och är, till skillnad från lammkött i vissa andra länder som vi importerar ifrån, garanterat fritt från antibiotika. Det svenska lammköttet i butiken skall vara tydligt svenskmärkt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att fårnäringen bör ges större plats i den regionala planeringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att Norrlandsstödet beträffande får- och lammkött bör uppräknas.
mot · GC02Jo61 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo61 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering Motav priserna på jordbruksprodukter, m.m. Jo^l ^6 I finns 500 000 får. Det svenska fåravelsarbetet ligger långt framme både vad det gäller fruktsamhet, köttets kvalitet, ull- och pälskvalitet. Fårkontrollen i är unik. I hela äter vi lamm- och fårkött och har en självförsörjningsgrad på . Det betyder att vi importerar ungefär . 650 av dessa kommer från . Fårskötseln utgör en betydelsefull del av ett kombinerat företag. Den är utmärkt att kombinera med t.ex. skogsbruk, växtodling, annan husdjursskötsel eller vidareförädling av produkterna. Det är en lämplig glesbygdsproduktion. Fårnäringen sysselsätter också många kvinnor. Fåren förser oss med unika och värdefulla biprodukter i pälslammskinnen och ullen. har en framtid som alternativ till syntetmaterial som ger miljökonsekvenser. Fårskötseln i är en etiskt helt godtagbar produktion utan några invändningar ur djurskyddssynpunkt. Lammköttet produceras till på vallfoder (grovfoder och bete). Det svenska lammköttet håller en hög kvalitet och är, till skillnad från lammkött i vissa länder som vi importerar ifrån, garanterat fritt från antibiotika. Fåren är överlägsna slyröjare, vilket dels gör att de kommer till ökad användning på barrskogsplanteringar, dels gör dem mycket värdefulla vid restaurering och öppethållande av odlingsmarker. Vi vill med motionen klargöra vilken viktig och mångsidig näring fårskötseln är. Det är också viktigt för produktionen av kött, ull, päls att avelsarbetet skall kunna fortsätta och näringen skall kunna tillgodose konsumenternas ökade krav på kvalitetsprodukter. Näringen har dessutom stor betydelse för landsbygdsutveckling och naturvård. Med hänvisning till det ovan anförda föreslår vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det svenska lammköttet i butiken bör vara tydligt svenskmärkt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fårnäringen bör ha en större plats i den regionala planeringen. 1 1988/89. 3 sam!. Sin ikka ()
mot · GC02Jo65 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo65 med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Med anledning av prop. 1988/89:140 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att även och församlingar samt inom kommun och kyrkobokföringsdistrikt inom kommun bör föras till prisstödsområde I.
mot · GC02Jo66 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo66 med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Regeringen har i propositionen bland annat lämnat förslag om storleken av sockerbetsarealen och prissättningen på produktionen. Årets sockerförhandlingar har dessutom samordnats med prisförhandlingarna i övrigt på jordbrukets område. Årets sockerbetsareal har minskats vilket av flera skäl är olyckligt. 1 en situation där man strävar efter att minska spannmålsöverskottet och ropar efter alternativa grödor, är det helt förkastligt att minska en sådan sockerbetsodlingen. Det är en gröda som maximalt utnyttjar näringen i jorden genom lång växtperiod, och den är bra ur växtföljdssynpunkt m.m. Miljöpåverkan genom urlakning av näringsämnen är minimal, varför grödan kan anses miljövänlig. Sockernäringskommittns förslag om en odling till en nivå som täcker 95 procents självförsörjning bör inte underskridas. Det kan också anses vara helt fel att minska arealen inför förhandlingar om integrationssträvanden i , av en gröda där inte har överskott. Då det gäller sockerbetsförhandlingarna, som samordnats med övriga prisförhandlingar för jordbruksprodukter, bör en återgång till tidigare gällande system ske. Skälen härför är flera och har tidigare framförts av såväl som av sockerbolaget. Med årets förhandlingssystem är det i stort sett omöjligt att få fram ett betpris till odlaren innan kontraktsteckningen måste ske. De stora jordbruksprisförhandlingarna tenderar att än mer dra ut och ytterligare minska möjligheterna till besked om odlingsförutsättningarna för sockerbetsodlarna. Även då det gäller andra frågor, som t.ex. regleringsekonomin finns mycket av gemensamt intresse för odlarna och sockerbolaget som därför bör behandlas gemensamt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att sockerbetsarealen bör uppgå till en areal som vid normalskörd täcker av den inhemska konsumtionen, 2. att beslutar att systemet för prisförhandlingar på sockerbetor och socker bör återgå till det som varit rådande före Mot. 1988/89 1988/prisförhandlingar.
mot · GC02Jo68 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo68 av och (båda vpk) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Jordbruket i norra har mycket stor betydelse för sysselsättning, infrastruktur och samhällsservice. Dessutom har det en avgörande betydelse för livsmedelsberedskapen i norr. Ser man då bara på jordbruket vid översynen av Norrlandsstödet blir bilden felaktig. För att behålla ett livskraftigt jordbruk i de områden som berörs av Norrlandsstödet föreslår vi därför följande förändringar i : församlingarna Börsjö i kommun, och i , i samt , och Resele i kommun överförs från stödområde 2 b till 2 a. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om ändring av stödområdesindelningen i enligt förslaget i motionen.
mot · GC02Jo69 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo69 av och (båda vpk) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. I ett län som har jordbruket betydelse inte bara för böndernas sysselsättning och för öppna landskap, utan också för livsmedelsberedskap, infrastruktur och samhällsservice. För att bryta den nedåtgående kurva som jordbruket visar i föreslår vi att Norrlandsstödet förändras på följande sätt: Område 2 a skall innefatta följande kommuner och församlingar: , , , Skillingamark, Östervallskog, Töcksmark, Trankil, , Holmedal och Bogens församlingar. Område 2 b: Blomskog, Sillerud, Silbodal och församlingar, kommun utom Skillingamark, kommun utom , Bogen och Stavnäs församlingar, , , , , övre Ullerud, Blombacka, , , Älvsbacka, , Rämmen, Gåsborn, , Färnebo, Brattfors, , och församlingar. Område 3: , Lungsund, , Nyed, Ullerud, , , St. , , Frykerud, Värmskog, , , , , , , och församlingar. Område 4: Skall innefatta resterande församlingar i . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra stödområdesgränserna i i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GC02Jo70 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo70 av och (båda s) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Jordbruket spelar en viktig roll för sysselsättningen samt för att åstadkomma en positiv regional utveckling i . Trots de många utredningar och ställningstaganden som gjorts beträffande det norrländska jordbruket har den målsättning som fastställde jordbrukspolitiska beslut ännu inte uppnåtts, dvs att åter uppnå och bibehålla produktionsnivå. För att nå detta mål krävs kraftfulla åtgärder eftersom situationen nu är mycket allvarlig för det norrländska jordbruket. Från att det i fanns över 1 000 mjölkproducerande bönder finns det nu endast knappt 700. Detta har också inneburit att den totala mjölkproduktionen har minskat, något som i sin tur för med sig att verksamheten vid mejerier och annan förädlingsindustri minskar. Detta är djupt otillfredsställande dels ur arbetsmarknadssynpunkt, dels ur livsmedelsförsörjningssynpunkt. Norrlandsstödet har till uppgift att kompensera jordbruket i norra för merkostnader i produktionen i jämförelse med referensområden i de mellersta delarna av . Stödet har en avgörande betydelse för att möjliggöra jordbruksdrift i norra . Den ekonomiska situation som råder bidrar till att nyrekrytering till jordbruket har försvårats väsentligt. Det är därför tveksamt om regeringens förslag till uppräkning av Norrlandsstödet är tillräckligt. Området för Norrlandsstödet är indelat i fyra olika stödområden. En ytterligare översyn torde vara nödvändig för att uppnå förutsättningar för jordbruksproduktion i såväl Norrlands kust- som inland. Beräkningsgrunden för stödet till köttproduktion bör vara densamma som för stödet till mjölkproduktion. Detta föreslogs också av den s.k. års beslut. Eftersom de senaste årens utveckling av köttproduktionen i övre är negativ, är en ytterligare stimulans nödvändig om utvecklingen skall brytas. Eftersom produktionsförutsättningarna för områdena runt och visat sig vara likartade med de förutsättningar som räder inom närbe 1988/89 Jo70 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att och kommuner överförs till stödområde 1, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ett särskilt prisstödsområde för inlandskommunerna. () () lägna områden inom stödområde 1, talar allt för att och överförs från stödområde 2 till stödområde 1. Jordbruksproduktionen i och inlandskommuner minskar, vilket innebär minskade servicemöjligheter för kvarvarande jordbruk. Denna utveckling får också negativa effekter för sysselsättningen, miljön och beredskapen i området. Det är därför motiverat att inrätta ett särskilt prisstödsområde för inland.
mot · GC02K16 · 1989-05-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:K16 av m.fl. (mp) med anledning av proposition 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) Regeringens förslag till ändrat partistöd är av den typ sorn enligt riksdagsordningen bör föreläggas i budgetpropositionen. Vi yrkar därför avslag på propositionen. vill vi dock redogöra för vår syn på partistödets utformning, då detta kan få betydelse ifall vårt förslag inte får egen majoritet. Partistödet bör enligt oss bindas till någon form av prisreglering, t.ex. löneindex så att vi slipper den komplicerade debatt som årets förslag ger grogrund till. Vi anser det ohållbart att, som ställer krav på den enskilde att strama åt ekonomin, ge partistödet en ökning . Vidare ser vi dagens utformning av partistödet som orättvis och därigenom bidrar den till olika förutsättningar för partierna att bedriva sin politik. Det helt mandatbundna stödet bör utformas dels med ett grundbidrag till alla partier som har nått av väljarstödet vid föregående riksdagsval eller i en valkrets, dels med ett rörligt mandatstöd för varje vunnet mandat. Med andra ord anser vi, att partistödet bör utformas på samma sätt som riksdagspartiernas kanslistöd, med samma motivering och grundtankar om likvärdiga arbetssätt för små resp. stora partier. Detta är alltså de krav somvi skulle ha ställt i en följdmotion till regeringens budgetproposition . Men eftersom förslaget uteblev anser vi att förslaget bör få vila till nästa års budget. Enligt de gröna är det inte trovärdigt att höja partistödet , som man kräver återhållsamhet av övriga grupper i samhället. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att avslår regeringens förslag angående partistödet. Hans Leghammar (mp) () I 1988/89.
mot · GC02K17 · 1989-05-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:K17 med anledning av proposition 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) De politiska partierna spelar en avgörande roll i vårt demokratiska system. Att de politiska partierna ges goda ekonomiska förutsättningar för att bedriva sin verksamhet är en förutsättning för att demokratin skall kunna fördjupas och vitaliseras. Det är partierna som erbjuder medborgarna alternativen i de allmänna valen och även bedriver partierna en omfattande information till allmänheten. När det allmänna partistödet infördes var avsikten att partierna skulle garanteras tillräckliga resurser för detta arbete. Stödet skulle också omprövas i förhållande till förändringar i penningvärdet. har stödet uppgått till 95,5 milj. kr. Enligt min uppfattning bör partistödet nu räknas upp till en nivå som motsvarar partiernas behov för hela mandatperioden 19881991. Regeringen har i den s.k. kompletteringspropositionen föreslagit en uppräkning . Enligt min uppfattning bör uppräkningen i stället ske . Detta innebär att anslaget bör räknas upp med . utöver vad regeringen föreslagit. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att till Stöd för politiska partier för /90 anvisar ett förslagsanslag på . utöver vad som regeringen föreslagit i proposition 1988/89:150 bil.
mot · GC02K18 · 1989-05-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:K18 av m.fl. (vpk) med anledning av förvaltningskontors förslag 1988/89:28 om ökat stöd till ledamöter Vpk har, i den till arbetsgruppens slutrapport fogade reservationen av , anfört att vi ej stöder förslaget om höjd kostnadsersättning och att ledamöterna sedan till betalar avgift för disponerad teknisk utrustning. Vi anser att skall tillhandahålla ledamöterna den tekniska utrustning som behövs för uppdragets fullföljande vare sig det gäller arbete på hemorten eller i . Vad gäller frågor om eventuell förmånsbeskattning och skatteavdrag för omkostnader kan vi inte finna annat än att samma skatteregler som gäller i dessa sammanhang skall gälla även för riksdagsledamöter. Den föreslagna höjningen av kostnadsersättningen med är väl tilltagen. En ledamot som väljer att disponera t.ex. en datoranläggning i hemmet och biltelefon får efter avdrag kvar av höjningen. Mot bakgrund av den debatt som ibland förs om att riksdagsledamöter beslutar om egna förmåner, kan den föreslagna höjningen av kostnadsersättningen uppfattas som en dold löneförhöjning. Vpk anser att om den bedömningen görs att uppdraget som riksdagsledamot medför så omfattande kostnader att det befogar en inkomstförstärkning så är det ärligare och bättre att justera lönerna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår förslaget till lag om ändring i lagen om ersättning m.m. till ledamöter, 2. att beslutar att skall tillhandahålla ledamöterna den tekniska utrustning som behövs för uppdragets fullföljande. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 K18
mot · GC02K20 · 1989-05-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:K20 med anledning av förvaltningskontors förslag 1988/89:28 om ökat stöd till ledamöter föreslår att stödet till ledamöterna höjs, bl.a. med hänvisning till att ledamöterna själva skall kunna bekosta olika former av tekniska hjälpmedel. Jag vill med anledning av förslaget understryka vikten av att de enskilda ledamöterna ges goda möjligheter att styra valet av, i första hand, datorutrustningen. Utrustningen, modem m.m. bör kunna kommunicera med nuvarande datorsystem, men målsättningen måste vara att ledamöterna i stor utsträckning skall kunna välja olika datorlösningar. Som exempel kan nämnas skillnaden i användarvänlighet mellan olika datorer. Ett vanligt exempel som ofta nämns på ett mycket användarvänligt system är Macintoshdatorerna. Denna typ av datorlösning kan öka intresset för och användningen av en sådan relativt kostsam investering som datorinköp innebär. Därför är det viktigt att det finns alternativa lösningar att välja mellan för ledamöterna. Lösningarna skall dock hålla sig inom rimliga gränser. I exemplet Macintosh ovan skall det enligt uppgift inte längre vara något problem att klara kommunikationen mellan systemen. Även vad avser mobiltelefonsystem är möjligheten för ledamöterna att välja mellan några olika system viktig. Här finns bl.a. det s.k. viksystemet, där extra service i form av telefonvakt finns. Även i detta fall bör kostnaderna kunna hålla sig inom rimliga ramar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger förvaltningskontoret till känna att systemet med tekniska hjälpmedel åt ledamöterna bör utformas så att möjlighet ges att välja mellan olika fabrikat och lösningar.
mot · GC02N36 · 1989-05-02 00:00:00 — av och (båda mp) med anledning av prop. 1988/89:143 om överlåtelse av statens aktier i till PKbanken, m.m. Regeringen föreslår i propositionen att PKbanken, sorn (efter försäljningen av en del till ) till ägs av staten skall köpa den av staten helägda Investeringsbanken. Mot de rent affärsmässiga arrangemangen finns inte mycket att erinra, däremot mot affären som sådan. Investeringsbanken kom till för att skapa ett redskap för staten att stödja offensiva investeringar som krävs för omstrukturering av näringslivet, där i många fall riskerna bedömdes större än vad som kunde accepteras i det normala bankväsendet. För närarande finns enligt de grönas uppfattning stora behov av investeringar i ekologiskt sund teknik och investeringar som omdanar samhället i miljövänlig riktning. Staten bör på alla områden aktivt verka för en sådan politik genom skatter, avgifter, subventioner och lagstiftning. de gröna yrkar därför på att Investeringsbanken skall kvarstå i statens ägo och att i dess bolagsordning inskrivs att den speciellt skall medverka till miljövänlig och ekologiskt sund verksamhet. PKbanken arbetar så vitt vi förstår på rent kommersiella villkor på exakt samma sätt som övriga affärsbanker. Detta är även försvarbart eftersom det förmodligen önskas av den betydande andel ägare från den privata sektorn som är delägare i banken. Med den profil på Investeringsbanken som vi föreslår utesluts givetvis inte även andra investeringar som syftar till förnyelse av näringslivet, men vi menar då att investeringar som främjar en decentraliserande regionalpolitik bör ha företräde och att staten därvid bör vara beredd till större risktagande än andra banker, som banken skall samordna sina krediterbjudanden med den av staten främjade regional- och energipolitiken som enligt måste bli mycket mer offensiv. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag till försäljning av Investeringsbanken, 2. att hos regeringen begär förslag till ändring av Investeringsbankens bolagsordning i enlighet med vad som i motionen framhålls. () ()