ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sf350 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf350 av m. fl. (s) Läkemedelsförmåner och högkostnadsskydd I årets budgetproposition (prop 1988/89:100 bil. 7) aviserar regeringen att komma med förslag om nya regler för läkemedelsförmåner och högkostnadsskyddet. De förmåner som finns vad gäller läkemedel och högkostnadsskydd, sjukresor och handikappersättningar behöver förändras mot ökad rättvisa mellan olika grupper. Detta som ett utslag av den solidaritet som finns i välfärdslandet . De aviserade förslagen är i huvudsak sådana att vi anser dessa vara betydelsefulla steg mot ökad rättvisa. De aviserade förslagen har skapat oro och tveksamhet genom att exempelvis diabetiker, hjärtsjuka och astmatiker i fortsättningen skulle få avstå från sina fria läkemedel. För dessa grupper är den medicin de måste ha av livsavgörande betydelse. Av dessa skäl är det mycket väsentligt att reformen utformas så att dessa grupper inte drabbas genom de nya reglerna. Det är vår uppfattning att en översyn av problemområdet skall leda till att utrymme successivt skapas för att åstadkomma förbättringar för flera utsatta grupper. 1 det fortsatta utredningsarbetet bör därför särskilt beaktas sådana frågor som nivån för erhållande av handikappersättning, möjligheter för diabetiker att kostnadsfritt få s.k. insulinpumpar, elektronisk blodsockermätare m.m. Högkostnadsskyddet måste utformas så att eventuella kostnadsökningar för några grupper effektivt kan begränsas. Förbättringarna vad avser sjukreseförmåner och slopande av 16-årsgränsen för prisnedsättning på speciallivsmedel samt att fler läkemedel kommer att omfattas av läkemedelsrabattering och högkostnadsskydd anser vi vara angelägna. I välfärdslandet måste vi klara av att på olika sätt stödja utsatta grupper. En kommande reformering av de ovan nämnda frågorna måste ha som utgångspunkt att skapa ökad rättvisa mellan dem som har förmånen att vara friska och dem som drabbats av någon sjukdom. Den sjuke får inte drabbas av ökade ekonomiska kostnader. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande läkemedelsförmåner och högkostnadsskydd. () () () () 1988/89 SD50
mot · GC02Sf352 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :Sf352 av m.fl. (mp) Ersättning för tandvårdskostnader vid amalgamsanering De flesta av de människor som påverkats, förgiftats eller blivit akut sjuka med symptom som kan härledas till kvicksilver måste själva bekosta provtagningar, besök hos hänvisningstandläkare, amalgamsanering etc. Möjligheter till en generösare tillämpning av tandvårdstaxan är därför behövlig. Den del av befolkningen som genom läkare rekommenderas att amalgamsanera måste få detta bekostat genom tandvårdstaxan. Besök hos hänvisningstandläkare inklusive undersökningar bör i försäkringshänseende hanteras lika som vid besök hos vanlig läkare. Den s.k. bevisregel som gäller vid arbetsskada bör överföras också till amalgam. Detta skulle innebära att samband mellan kvicksilver och akuta problem anses föreligga om inte betydligt starkare skäl talar emot det. Med hänvisning till ovanstående yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om att människor efter läkarrekommendation får amalgamsanering bekostad av tandvårdsförsäkringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att besök hos hänvisningstandläkare inkl. undersökningar bör hanteras på samma sätt som besök hos vanlig läkare, 3. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utfärda föreskrifter om att samband mellan amalgam och sjuklig påverkan skall anses föreligga om inte betydligt starkare skäl talar emot det.
mot · GC02Sf354 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf354 av m.fl. (s) Arbetsskadeförsäkring I lagen om arbetsskadeförsäkring, LAF 8 kap. 4 §, står att ärende angående livränta till den försäkrade och... skall avgöras av socialförsäkringsnämnd. Detta innebär, att allt som rör livränta skall beslutas i socialförsäkringsnämnd, också t.ex. omräkning vid förändring av beloppet. I samband med löneförhandlingar m.m. begär många försäkrade att deras livränta skall räknas om. Varje beslut efter en sådan begäran skall alltså avgöras av socialförsäkringsnämnd. Regelmässigt räknas livräntor inte om på sådana grunder. Enligt lagen om allmän försäkring, AFL, 18 kap. 21 §, skall socialförsäkringsnämnd avgöra rätt till förtidspension, men inte beloppens storlek. Motsvarande bedömning bör kunna göras av socialförsäkringsnämnd då det gäller livränta, dvs. man beslutar om rätt till livränta. En sådan förändring av lagstiftningen kan inte beröra den enskilde negativt och skulle underlätta försäkringskassornas arbete. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ändring i lagen om arbetsskadeförsäkring. () ()
mot · GC02Sf355 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf355 av m.fl. (s) Handikappersättning Vid beräkning av handikappersättning rekommenderar - efter två domar i försäkringsöverdomstolen - att hemsjukvårdsbidrag, som är särskilt prövat, skall beaktas vid bedömningen av stödbehovets omfattning då man söker handikappersättning. Eftersom handikappersättning ingår i de relativt generella stödformer som finns, bör man enligt vår uppfattning först ta ställning till om handikappersättning kan utgå. Handikappersättningen är inte inkomstprövad. Hemsjukvårdsbidraget bör inte inverka på handikappersättningen, eftersom bidragens ändamål inte helt täcker varandra. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändrade regler för handikappersättning. () ()
mot · GC02Sf356 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf356 av m.fl. (s) Schablonisering av merkostnadsersättningen i vårdbidraget har tidigare beslutat att en del av det vårdbidrag som utbetalas till föräldrar till sjuka eller handikappade barn skall utgöra en s.k. merkostnadsdel. Denna del av vårdbidraget skall inte beskattas, medan resterande del av vårdbidraget är beskattningsbart. Försäkringskassorna får genom merkostnadsbidragets konstruktion lägga ned ett oproportionerligt stort utredningsarbete för att utreda och pröva merkostnadsbidrag. Utredningen kan i vissa fall upplevas som kränkande, eftersom många försäkrade inte uppfattar att ersättningen avser merkostnader för barnet. Om merkostnadsersättningen schabloniserades, t.ex. med utgångspunkt i olika sjukdomstillstånd, skulle handläggningen kunna förenklas och osäkerheten hos många föräldrar undanröjas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om schablonisering av merkostnadsersättningen i vårdbidraget. () ()
mot · GC02Sf357 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda fp) Pension för förälder som vårdat handikappat barn De familjer, som har eller får ett barn med något handikapp, får ekonomiskt stöd genom bl.a. vårdbidrag. De som själva vårdar barnet i hemmet och på grund därav tvingas avstå från förvärvsarbete helt eller delvis kommer i ett väsentligt sämre ekonomiskt läge när de uppnår pensionsåldern jämfört med dem som kan upprätthålla ett förvärvsarbete. är det modern som måste ge upp sitt arbete för att vårda barnet. Något alternativ finns egentligen inte när det gäller gravt handikappade, eftersom de allra flesta numera bor hemma. När barnet fyller övergår vårdbidraget, som föräldern uppburit, till barnet i form av förtidspension plus eventuell handikappersättning om handikappet medför extra stora merkostnader. Då går den hemarbetande föräldern miste om både lön och pensionspoäng, trots att hon ofta måste fortsätta att vårda barnet. Så länge föräldern vårdar barnet går hon därmed miste om möjligheten att tjäna in pensionspoäng av förvärvsarbete. Detta innebär, att hon får en väsentligt sämre pension än de jämnåriga kvinnor och män, som kunnat ägna sig åt sitt yrke . Sker det sedan, som så ofta händer, att makarna skiljer sig, så har hon inte heller del i den standard som maken får som pensionär och som hon faktiskt varit med om att tjäna in. Till detta kommer att hon, när barnet är vuxet och kanske flyttat till , är i en ålder då hon inte längre har lika lätt att få ett välbetalt arbete utanför hemmet. Något måste göras för dessa kvinnor, som kommer att vara i ett svårt ekonomiskt läge hela livet, trots att de verkligen utfört ett tungt och slitsamt arbete. Med hänvisning till vad ovan anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående pension för den förälder som vårdat handikappat barn. () ()
mot · GC02Sf358 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf358 av och (båda fp) Handikappersättningen 1988/89 Sf358 367 Rätt till handikappersättning tillkommer försäkrad, sorn fyllt och som innan han fyllt för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådan omfattning att han i sin dagliga livsföring behöver mer tidskrävande hjälp av annan, för att kunna förvärvsarbeta behöver fortlöpande hjälp av annan eller eljest behöver vidkännas betydande merutgifter. Handikappersättning utgår alltid till försäkrad som är blind, döv eller gravt hörselskadad om blindheten, dövheten eller hörselskadan inträtt innan den försäkrade uppnått . Alltefter hjälpbehovets omfattning och merutgifternas storlek utgör handikappersättningen 65, 50 eller av basbeloppet för år räknat. För blinda utgår handikappersättning alltid och därefter om ej stödbehovet ger anledning till högre ersättning. För döv eller gravt hörselskadad utgår om stödbehovet ej ger anledning till högre ersättning. Handikappersättningen skall omprövas i samband med beslut om förtidspension och då den försäkrade erhåller ålderspension. Varför ersättningen skall sänkas för blinda kan man fråga sig. Hjälpbehovet torde inte bli särskilt mycket mindre . Vi anser att denna regel bör utredas. Handikappersättningen fyller en viktig funktion och det är därför angeläget att en ordentlig information kan lämnas om rätten att erhålla handikappersättning. Vem som har ansvar för att detta görs är oklart. Handikappersättning erhålles efter ansökan från den försäkrade. Om man inte vet om att särskilt stöd finns att få, söker man naturligtvis inte heller. Det är därför viktigt att se över rutinerna för hur informationen om rätt till handikappersättning skall nå ut till dem som är berörda. Från har lagen ändrats så att man kan få handikappersättning retroaktivt . Men det löser inte informationsproblemen. 1 1988/89. Nr S/358 - 367 Med stöd av ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om omprövning av handikappersättning till blinda, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om informationen om rätt till handikappersättning. () () 1988/89 Sf358
mot · GC02Sf359 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf359 av m.fl. (fp) Försäkringskassorna Försäkringskassorna är serviceorgan som skall vara lättillgängliga för medborgarna. Det är därför viktigt att de finns på många olika platser. diskuteras nedläggningar av lokalkontor i flera mindre orter, vilket kommer att medföra försämringar i servicen. Tilltron till statens serviceroll kommer att svikta om nedläggningarna genomförs. Indragningen av lokalkontor är bara en länk i en kedja av negativa beslut för glesbygden. SJ, , posten, kronofogdemyndigheten, polisen är exempel på statliga verk och myndigheter som på olika sätt redan bidragit till att försämra service i den glesbygd vi skall få att leva. En arbetsgrupp med representanter från och gjorde en översyn över lokalkontorsnätet. Man sade bl.a. att fastlägga en generell storleksgräns mätt i antal årsarbetare eller invånare vid vilken möjligheten plötsligt inträder eller upphör att uppfylla de krav som enligt gjorda definitioner skall gälla för rätten att kallas lokalkontor anser gruppen inte möjligt. Huvudsyftet är att stärka demokratin och förbättra myndigheternas service och effektivitet. Den enskilda människans intressen skall ställas i centrum. Ett viktigt medel i förändringsarbetet är decentralisering till den regionala och lokala nivån. Härigenom flyttas verksamheten närmare den enskilde. Decentraliseringen avses bidra till att öka servicen och kvaliteten i handläggningen och medverka till höjd effektivitet i verksamheten totalt sett. Planerad nedläggning av lokalkontor rimmar illa med arbetsgruppens synpunkter. Sedan arbetsgruppens rapport lämnats har dessutom nya arbetsuppgifter tillförts kassorna t.ex. folkbokföringen. Ett av argumenten för att man skulle kunna överföra folkbokföringen från pastorsämbetet till försäkringskassorna var just att de har ett vitt spritt kontorsnät, som skulle kunna ge god service. Dagens teknik möjliggör också att arbetsuppgifter mycket väl kan handläggas på de mindre kontoren. Mot.1988/89 Sf359 () () Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av ett vitt förgrenat kontorsnät för försäkringskassorna.
mot · GC02Sf363 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf363 av och (båda c) Höjning av garantibeloppet i föräldraförsäkringen Mångå ungdomar bildar familj innan de har avslutat sina studier. För många innebär detta att barnen kommer innan föräldrarna hunnit skaffa sig en inkomst som utgör grund för föräldrapenningen. Dryga studielån och endast en lön (ofta ganska låg) kompletterad med . per dag i garantibelopp från föräldraförsäkringen är den knappa ekonomiska situation som många unga familjer lever i. Att detta är en bekymmersam situation för många är lätt att förstå. Det finns därför starka skäl att höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen. Antal försäkringsdagar i föräldraförsäkringen anges till 38,8 milj. På grundval av mera fullständig statistik så är dagar som har ersatts med garantibeloppet. Det innebär ungefär 10,7 miljoner dagar. som garantinivån höjs kostar ca 107 milj. Det är önskvärt att höja garantibeloppet till /dag. Kostnad ca 440 milj. . Den av regeringen föreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen ökar övergångmässigt kostnaden något för det höjda garantibeloppet, för att i slutskedet radikalt minska kostnaden. För den enskilda familjen med ersättning enligt garantibeloppet betyder den föreslagna höjningen en förstärkning av ekonomin med . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till höjning av garantibeloppet i föräldraförsäkringen enligt de riktlinjer som redovisats i motionen.
mot · GC02Sf364 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf364 av och (båda mp) En rörlig pensionsålder Friheten att själv få bestämma över sin vardagssituation måste också få gälla äldre människor. Friheten att ha ett lönearbete även är lika viktig som friheten att, efter ett hårt arbetsliv, kunna gå i pension tidigare än . de gröna har i andra motioner krävt att de sämst ställda pensionärerna skall få det ekonomiskt anständigare än man har . Vi anser att det är viktigt att grundpension och grundtrygghet inte får vara så låg att man tvingas ut i lönearbete för att kunna försörja sig drägligt. Lika väl som äldre människor skall kunna råda över sin egen vardagssituation när det gäller boende och vård så skall man också kunna välja huruvida man vill gå i pension redan vid eller om man vill vänta till . föreslår alltså en rörlig pensionsålder . är det så att vissa grupper kan gå i pension tidigare än utan att förlora på det ekonomiskt andra, större, grupper får viss nedsättning. Med hänvisning till ovanstående yrkas att ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslag om rörlig pensionsålder .
mot · GC02Sf365 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf365 av m.fl. (c) Bostadstillägget för folkpensionärer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk448 hemställs 1. att beslutar att folkpensionärernas kommunala bostadstillägg fr.o.m. ej skall påverkas av inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett system med avsevärt höjd grundpension. () () () ()
mot · GC02Sf366 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf366 Socialförsäkringsskyddet för homosexuella sambor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:L421 hemställs att beslutar att samtliga regler inom socialförsäkringens efterlevandeskydd skall göras tillämpliga på homosexuella sambor.
mot · GC02Sf367 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf367 av m.fl. (m) Avtrappningen av KBT, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk450 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för avtrappning av kommunalt bostadstillägg enligt vad sorn anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler så att underskott i näringsverksamhet kan kvittas mot överskott i motsvarande förvärvskälla i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för beräkning av egenavgifter så att hänsyn tas till underskott i förvärvskälla enligt vad som anförts i motionen. Karl-Gös t a () () () ()
mot · GC02Sf368 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf368 av och (båda c) Allt fler kvinnor upptäcker nu att de får låg pension. De har arbetat, till lägre lön och än männen. Dessutom är ATP-systemet så konstruerat att det ger även proportionellt sett mindre till låginkomsttagare. Ett socialförsäkringssystem brukar antingen vara neutralt så att det ger förmåner i förhållande till inkomst/avgift eller också brukar det omfördela förmåner så att det gynnar den ekonomiskt svagare. ATP-systemet gör precis tvärtom! Genom att alla måste betala avgift från första inkomstkronan trots att ATP-poäng ej utgår förrän man kommer över ett basbelopp () får man alltså proportionellt sett lägre ATP ju lägre inkomst man har. Den som tjänar 2 basbelopp dvs. , en vanlig halvtidslön, får bara 1 ATP-poäng, alltså för halva sin inkomst, medan den som tjänar 4 basbelopp () får 3 poäng, alltså för av sin inkomst. Detta är enligt vår mening en större orsak till att förändra ATP-systemet än det faktum att allt fler högavlönade slår igenom ATP-taket. Det bästa sättet att komma till rätta med denna orimlighet vore att höja grundpensionen rejält så att systemet med pensionstillägg, extra avdrag och KBT blev överflödigt. I avvaktan på att en radikal förändring av pensionssystemet kan ske anser vi att en förändring bör göras så att ATP beräknas från första inkomstkronan. Detta kan ske genom en omfördelning inom systemet. Ett annat problem är marginaleffekterna av extra avdraget och KBT där de med låga pensioner har den största marginalskatten. Den som har två pensionspoäng får ut brutto , efter skatt och KBT . Den som har 3 pensionspoäng får brutto . , efter skatt och KBT . Vid en inkomstökning på . ökar alltså den disponibla inkomsten med . Denna pensionär har en marginalskatt på ! Inte ens de allra högst avlönade kommer upp i den nivån. Marginaleffekten för dem som ökar från 6 till 6,5 ATP-poäng är däremot . De med låg ATP, företrädesvis kvinnor, får dels procentuellt färre pensionspoäng, dels drabbas de av de största marginaleffekterna. Den pågående skatteutredningen bör beakta detta vad gäller den aviserade marginalskattesänkningen. Det får inte bli så att pensionärer med låg ATP blir de enda med höga marginalskatter. 1 1988/89. Nr S/368 376 1988/89 Sf368 Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av ATP-reglerna att ATP-poängen räknas från första inkomstkronan, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om marginaleffekterna för pensionärer med låg ATP.'] () lngbritt Irhammar (c) 1 1988/89:Sk452
mot · GC02Sf369 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:SB69 av m.fl. (fp) Översyn av sjukförsäkringen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi223 hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av sjukförsäkringen enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att hos regeringen begär en översyn av arbetsskadeförsäkringen enligt de riktlinjer som anges i motionen. () () () () () () () () () () () I * 1988/89, 3 samt.
mot · GC02Sf370 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf370 av m. fl. Socialförsäkringssystemets effekter på arbetsutbudet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A285 hemställs att hos regeringen begär en utredning om socialförsäkringssystemens effekter på arbetsutbudet. (m) () () ()
mot · GC02Sf371 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf371 av och (båda c) Egenavgifterna för småföretagare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi313 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om nödvändigheten av basbeloppsavdrag från småföretagarnas egenavgifter.
mot · GC02Sf372 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf372 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Sk457 hemställs att beslutar att barnpension kan förlängas efter i likhet med förlängt bidragsförskott.
mot · GC02Sf374 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf374 av och (båda mp) Ersättning vid alternativ vård Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So547 hemställs att beslutar att de patienter som vill ha en alternativ behandlingsform under vissa villkor skall kunna få denna på samma försäkringsvillkor som övrig vård.
mot · GC02Sf375 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf375 av () Tandvårdstaxan, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:So543 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att besök enligt remiss hos landets hänvisningstandläkare och därav föranledda undersökningar i försäkringshänseende jämställs med besök inom den offentliga sjukvården, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den förhållandevis begränsade grupp människor sorn har akuta problem och som av läkare erhåller rekommendationen att byta ut sitt amalgam ska få det bekostat helt via tandvårdstaxan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att i likhet med arbetsskadelagstiftningens s.k. bevisregel ska samband mellan amalgam och sjuklig påverkan anses föreligga om inte betydligt starkare skäl talar emot det, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att mineraltillskott, bl.a. selen och vissa vitamintillskott, jämställs med läkemedel som får receptförskrivas vid skälig misstanke.
mot · GC02Sf376 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf376 Ersättning för psykiatrisk behandling från den allmänna försäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So544 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att privatpraktiserande psykologer och psykoterapeuter ska kunna arbeta inom den allmänna försäkringens ram, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjligheter till smärtbehandling hos privatpraktiserande läkare och fritidspraktiker.
mot · GC02Sf402 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf402 av m.fl. (m) Studiebidrag vid gymnasiestudier utomlands Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:806 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om studiebidrag för gymnasieelever som bedriver utlandsstudier. () () ()
mot · GC02Sf403 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf403 Anslaget till Vuxenstudiestöd m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ub233 hemställs att under anslaget E5, Vuxenstudiestöd m.m., anslår . mindre än vad regeringen föreslagit. () () () ()
mot · GC02Sf407 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf407 Studiemedel till elever vid Studerande vid ^bildningsanstalt, som ej har statligt bidrag eller inte står under statlig kontroll, har inte möjlighet att få statliga studielån. För vissa väletablerade och erkänt seriösa skolor för detta förhållande med sig olyckliga konsekvenser. Eleverna ställs inför stora ekonomiska problem. Som exempel kan nämnas studerande vid i där eleverna tvingas klara sina studiekostnader utan att ha tillgång till statliga studiemedel. Enligt min uppfattning är en utbildningsanstalt, vars elever bör ha rätt till statliga studiemedel. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studiemedel till elever vid . gotab 16839, 1989