mot · GD02Jo882 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo882 av och (båda mp) Luftföroreningar, försurning och skogsdöd Problemet med luftföroreningar är omfattande och sträcker sig allt ifrån lokala hälsoproblem i städerna till globala problem som drivhuseffekten och omfattande försurning av mark och vatten. Orsakerna till luftföroreningarna berör en mängd olika samhällssektorer. Därför tas de flesta av våra förslag till åtgärder upp i andra motioner som t ex motionerna om trafik, internationell miljöpolitik, energi, kemikalieanvändningen, avfall och återvinning och tilläggsdirektiv till miljölagstiftningsutredningen. Riktlinjer för utsläpp till luft har beslutat om målsättningar för hur mycket utsläppen av olika luftföroreningar ska minska. Dessa riktlinjer fungerar som allmänna deklarationer av hur långt riksdagsmajoriteten är beredd att gå, men ställer sedan inte krav på regeringen när det gäller att lägga fram förslag som gör att målsättningen kan nås. Målsättningarna hänger helt enkelt i luften. Det finns inte någon koppling till miljölagstiftningen eller till andra beslut. Eftersom det inte finns någon koppling mellan målen och medlen, är det stor risk att inte målen nås. MÅLSÄTTNINGAR ATT MINSKA UTSLÄPP 1980-95 Vi har anpassat våra målsättningar efter naturens krav. Hur har det gått - kommer miljöpolitik klara mål? För svaveldioxid kommer sannolikt målsättningen att . Halva utsläppsminskningen är redan avklarad. För kväveoxider kommer den redan alltför låga målsättningen inte att nås. 1980 var utsläppen av kväveoxider och 1987 hade de bara minskat till . När det gäller koldioxid sprängs koldioxidtaket pga kraftigt ökande bil- och flygtrafik och en avsaknad av en politik sorn leder till effektivisering och hushållning inom energisektorn. Riksdagsmajoriteten har alltså misslyckats när det gäller att låta handling följa ord. För att lösa problemet med utsläppen till luft, måste politiken ändras på en rad områden. I vår finansmotion och vår motion om skattepolitiken - gröna luntan - redogör vi för vår syn på den ekonomiska politiken och hur den ekonomiska politiken kan användas som ett styrmedel i miljöpolitiken. I miljöavgiftsutredningen, som kommer att presentera sitt slutbetänkande , driver vi krav att miljöavgifter/skatter måste införas. Vår representant i utredningen har bl.a. föreslagit en avgift/skatt på /kg svavel i svaveldioxid. För kväveoxider föreslår vi i utredningen /kg kväveoxid. För trafiksektorn har vi förslagit en högre avgift på /kg kväveoxid. Vi har också föreslagit avgift/skatt på utsläpp av kolväten. I den här motionen avstår vi från att yrka på att miljöavgifter införs, eftersom vi inväntar en utlovad proposition om miljöavgifter . När det gäller miljölagstiftningen driver vi bl.a. kravet på införande av miljökvalitetsnormer kopplade till genomförandeplaner inom utredningen om miljöskyddslagstiftningen. Med ett sådant system skulle möjligheterna till bättre måluppfyllelse kunna nås. Vi anser att miljökvalitetsnormer ska införas för svaveldioxid, kväveoxider, koloxid, kolväten, ozon och partiklar. Skogsdöden orsakas både av förändringar i marken och direkt av luftföroreningar. Förändringar i marken p.g.a. utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider orsakar både sänkta pH-värden, som leder till att aluminium löses ut, och förändrad näringsstatus i marken. Träden angrips också direkt av fotokemiska oxidanter som t.ex. ozon och . Utsläppen av kolväten och kväveoxider gör att ozon bildas och därför måste utsläppen av dessa minskas om ozonbildningen ska minska. Ozon skadar inte bara skogen utan verkar också skördesänkande på jordbruksgrödor. Försurningen av mark och vatten skadar inte bara växtligheten utan löser också ut giftiga metaller som t.ex. kvicksilver. Människors hälsa kan drabbas av höjda metallhalter i dricksvatten och mat. Försurningen skadar också byggnader och kulturminnen, vilket vi tar upp i vår partimotion om kulturpolitiken. Utsläppen av försurande ämnen måste minskas kraftigt för att nå ner till en nivå som naturen kan bära. Eftersom luftföroreningar är gränsöverskridande är det nödvändigt med ett internationellt samarbete. Men de direkta politiska besluten fattas på den nationella nivån och det är därför viktigt att varje land minskar sina utsläpp för att ta ansvar för miljön både i det egna landet och i andra länder. Våra förslag när det gäller internationellt miljösamarbete tar vi upp i en motion om internationell miljöpolitik. För att med större sannolikhet klara den uppsatta målsättningen vill vi också sänka de högsta svavelhalterna i eldningsolja. Vi kräver att den maxi malt tillåtna halten i E02-5 ska vara . I lätt eldningsolja ska den maximalt tillåtna halten vara . Utsläppskraven för utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider från energianläggningar behöver också skärpas, vilket också anges i hemställan. För att dämpa de akuta försurningsproblemen måste kalkning tillgripas. Vi anser att regeringens anslag till för kalkning är för lågt och har därför föreslagit en höjning med 60 milj. kr. Dessutom menar vi att försurningssituationen i skogsmark nu är så allvarlig att bidrag till kalkning av skogsmark också ska kunna lämnas och vi har därför föreslagit 15 milj. kr. till kalkning och vitaliseringsgödsling av skogsmark. Bidrag till kaliumkalkning för att komma till rätta med höga koncentrationer av radioaktiva ämnen som Cesium och Strontium ska också kunna ges från anslag. Avloppsvatten från kommunala reningsverk kan ibland ha ett olämpligt pH-värde med tanke på omgivningen. Därför bör pH-värdet vid behov justeras i reningsverken till en lämplig nivå. Ett flertal kemiska ämnen bryter ned det livsviktiga ozonskiktet som skyddar mot solens ultravioletta strålning. Det allvarligaste hotet anses komma från s.k. freoner (klorfluorkolväten). har beslutat att användningen av fullständigt halogenerade freoner samt haloner ska upphöra . Vi anser att även användningen av icke-fullständigt halogenerade föreningar måste avvecklas. Användningen av freon har ökat starkt och det finns risk att förbudet mot fullständigt halogenerade freoner leder till att man inte slutar använda freoner utan i stället går över till de icke-fullständigt halogenerade föreningarna. Dessa är inte lika skadliga men om användningen av dessa ökar är det möjligt att en del av den skadliga miljöeffekten kvarstår. Vi menar att alla freoner måste förbjudas. Lustgas, N20, utgör också ett hot mot ozonskiktet. Den största delen av lustgasen kommer från naturliga processer i marken, t.ex. från jordbruksmark, men även biltrafiken är en betydande källa. Det är troligt att det bildas mer lustgas i starkt kvävegödslad mark. En minskad kvävegödsling i jordbruket skulle alltså kunna minska bildningen av lustgas liksom minskad bilism. Kunskapen om bildning av lustgas liksom effekten på ozonskiktet är bristfällig. bör därför ta initiativ till ett internationellt forskningsprogram för att höja kunskapsnivån inom området. Vi avstår från att lägga något yrkande här därför att vi avser att återkomma till frågan i samband med den forskningspolitiska propositionen . Den ökade koldioxidhalten, som beror på framförallt förbrännningen av fossila bränslen men även på skovling av världens skogar (i synnerhet regnskogarna), kan leda till en kraftig höjning av temperaturen - en s.k. drivhuseffekt. En sådan klimatförändring skulle få mycket allvarliga ekologiska konsekvenser. Därför kan inte en stor del av jordens energiförsörjning längre baseras på fossila bränslen. I vår energipolitiska motion kräver vi att större delen av användningen av fossila bränslen upphör . Väg- och flygtrafiken ökar snabbt och står för en stor del av koldioxidutsläppen och vi har föreslagit åtgärder inom trafikområdet i våra trafikmotioner. Det är också viktigt att bevara regnskogsområdena som binder stora mängder kol. Vi har därför föreslagit en stor satsning på regnskogen i vår motion om den internationella miljöpolitiken. Freoner och dikväveoxid är också viktiga drivhusgaser. De behandlas dock ovan under Ozonskiktet. Metan har en drivhuseffekt som är ca större än koldioxiden. Lyckligtvis så bryts metangasen ner i luften. Men metanutsläppen i form av naturgas, kolbrytning, skogs- och myrdikning m.m. är så stora att en betydande del av växthuseffekten härrör därifrån. Därför måste också hänsyn till metangasutsläpp tas i högre grad än vid bl.a. energival och bedömning av värdet av dikning. Mångå människor lever i en statsmiljö med föroreningshalter i luften som klart överstiger vad som är lämpligt med tanke på hälsan. Både halterna av cancerframkallande aromatiska kolväten och kolmonoxid är alldeles för höga. har kommunerna vissa möjligheter, enligt , att införa luftkvalitetsnormer för luften i tätortena. Men möjligheten tillämpas i mycket liten utsträckning och lagrummet är svårt att tillämpa. Ett problem är att kvalitetsnormer bara får införas om det finns särskilda skäl. Vi anser att bindande gränsvärden måste införas på nationell nivå för att garantera alla en rätt till luftkvalitet som inte får underskridas. Det behöver också göras stora satsningar på miljövänlig kollektivtrafik, vilket vi föreslagit i vår budgetmotion om verksamhetsområde. Skogens sammansättning har betydelse för det kemiska tillståndet i skogsmark, eftersom barrskog leder till att pH-värdet i marken sjunker snabbare. Ett sätt att motverka försurningen av skogsmark är att öka lövskogsinslaget. I försurningskänsliga områden bör ett lövskogsinslag på eftersträvas. Markanvändningen ska heller inte få ändras från lövskogsdominerad mark till barrskogsdominerad i försurningskänsliga områden. Med hänsvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för att minska utsläppen av svaveldioxid , eller räknat på perioden , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för att minska utsläppen av kväveoxider , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för att minska utsläppen av kolväten , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för att minska ozonbildningen vid markytan , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att högsta tillåtna svavelhalt i tyngre eldningsoljor (E03-5) skall sänkas till , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall skaffa avsvavlingskapacitet för tyngre eldningsoljor1], 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att högsta tillåtna halt i lättare eldningsoljor skall sänkas till , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en övre gräns för svavelutsläppen från energianläggningar skall sättas till /MJ , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en övre gräns för kväveoxidutsläppen skall sättas till /MJ för äldre anläggningar och till /MJ för nya anläggningar , 9. att som sin mening ger regeringen till känna att lövskogsinslaget inom försurningskänsliga delar av landet bör öka i enlighet med vad som anförts i motionen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ändrad markanvändning från jordbruksmark och lövskogsdominerad mark till barrskogsdominerad mark skall förbjudas inom försurningskänsliga områden, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pH-justering av vatten från kommunala reningsverk, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att bidrag för kaliumkalkning skall kunna ges av anslag till kalkning, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gränsvärden för ozon, svaveldioxid, kvävedioxid, koloxid, ozon och kolväten i utomhusluft, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att användningen av s.k. freoner och haloner skall förbjudas fr.o.m. , 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att minska metanutsläppen, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den planerade avvecklingen av användningen av fullständigt halogenerade freoner skall utökas till att gälla även de freoner som inte är fullständigt halogenerade, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ett internationellt forskningsprogram om dikväveoxid (lustgas). () ()