ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk387 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk387 Skattefritt belopp för småskalig tillverkning i hemmet Det finns all anledning för samhället att stödja och uppmuntra småskalig produktion av varor i hemmet. Det ger arbetstillfällen i bygder, där möjlighet till anställning inom offentlig sektor eller industri saknas. Hemslöjd av olika slag och småskalig livsmedelsproduktion som t. ex. försäljs genom Värmlandsgården kan ge det inkomsttillskott som erfordras för att fortsatt bosättning i bygden skall vara möjlig. Jag föreslår därför att ett skattefritt belopp på införs för småskalig tillverkning i hemmet. Att försörja sig på hantverk kan vara svårt eftersom det inte går att få ersättning för den verkliga arbetsinsatsen. Verksamheten bedrivs ofta i liten skala och ofta på deltid. Många hantverkare och andra som t. ex. arbetar med produktion av livsmedel i hemmet behöver hjälp med produktutveckling och vidareutbildning. Det gäller inte bara för den egna produktionen utan även utbildning i att sköta verksamheten ekonomiskt. Men att utbilda sig kostar pengar både i avgifter och produktionsbortfall vilket är ett stort problem eftersom de småskaliga producenternas ekonomiska situation ofta är besvärlig. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar införa ett skattefritt belopp av för småskalig tillverkning i hemmet. [att beslutar att inom ramen för D4 anslaget Regionala utvecklingsinsatser skall bidrag kunna lämnas till utbildning och täckande av inkomstbortfall i samband med utbildning för småskaliga producenter i enlighet med motionen1]. '1988/89:A467
mot · GC02Sk388 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk388 av m. fl. (fp) Sambeskattningen av förmögenhet, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89 :A804 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att avskaffa 400timmarsregeln i företag, 2. att hos regeringen begär förslag om att avskaffa sambeskattningen av förmögenhet. () fp) fp) fp) () fp) fp) fp)
mot · GC02Sk389 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk389 av och (båda c) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N283 hemställs att hos regeringen begär förslag till en fusionsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GC02Sk390 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk390 av och (båda fp) Användning av investeringsfonder för arbetsmiljöåtgärder Allmänna investeringsfonderna får användas för åtgärder, som begränsar störningar i den yttre miljön. Däremot får de inte användas för förbättringar av den inre miljön. Detta är synnerligen märkligt, eftersom det i första hand är den inre arbetsmiljön som orsakar ohälsa hos arbetstagarna. Inom tillverkningsindustrin är det t.ex. alltför vanligt att ensidighet och monotoni leder till förslitningsskador. Belastningsskadorna utgör nu mer än hälften av alla arbetssjukdomsfall. De belastningsrelaterade sjukdomarna ökar också mera än övriga sjukdomar. Många arbetsmoment, som ger förslitningsskador, skulle med fördel kunna utföras maskinellt med minskad risk för belastningssjukdomar. Det är angeläget att investeringsfonderna frisläpps även för åtgärder, som begränsar hälsorisker i den inre miljön. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att investeringsfonderna bör frisläppas för förbättringar av den inre arbetsmiljön. () ()
mot · GC02Sk391 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk391 av m. fl. (c) Användningen av skogskontomedel är användningen av de medel som finns insatta på s. k. skogskonton utförligt reglerad i lag. För att kunna göra skattefria avskrivningar måste ägaren investera medlen inom jord- och skogsbrukets verksamhetsområde. Skogskontona har varit till stor nytta för att utjämna inkomster hos yrkesverksamma jord- och skogsbrukare. Problemet med skogskontomedel är att de ofta inte kommer till användning utan utgör därvid ett passivt kapital. Därtill kommer att kapitalet ackumuleras genom ränteavkastningen och det kan i vissa fall leda till att stora belopp ej kommer till aktiv användning. Vår idé går ut på att utreda konsekvenserna av om en innehavare av skogskontomedel finge möjlighet att använda medlen för att investera i nya näringsgrenar i den kommun där medlen förvärvats. Man skulle också kunna tänka sig att ett aktiekapital och rörelsekapital av motsvarande storlek till en ny förvärvskälla skattefritt skulle få användas av skogskontomedel. Detta under förutsättning att verksamheten är förlagd till den kommun där medlen förvärvats. Ett sådant friare användningssätt borde även vara begränsat till stödområdet. En friare användning av skogskontomedel skulle förmodligen innebära att många idérika personer med affärsidéer skulle kunna etablera sig. Även utboägare, som har goda affärsidéer från näringslivet, skulle vara med och investera i den bygd där de har sin fastighet. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen utreder konsekvenserna av ett friare användningssätt av skogskontomedel i enlighet med vad i motionen anförs. () Per-O la (e)
mot · GC02Sk393 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk393 av och (båda m) Möjlighet för fruktodlare att utnyttja investeringsfond m. m. beslut att importregleringen av äpplen och päron avvecklas och ersätts med ett tullskydd innebär att den yrkesmässiga svenska fruktodlingen i vart fall på kort sikt kan hamna i svåra ekonomiska situationer beroende på ökad utländsk konkurrens. I och med att gällande regler drastiskt ändras bör stöd utgå till näringen för att den skall kunna vidtaga strukturförbättrande åtgärder. På så sätt kan man på något möta en ökad utländsk konkurrens. Många tecken tyder på att lönsamheten i näringen snabbt försämras. Det är därför nödvändigt att vidta alla möjliga åtgärder så att näringen kan överleva. Yrkesfiskarena har rätt att i inkomstutjämnande syfte utnyttja medel avsatta till allmän investeringsreserv. I det läge som fruktodlarna befinner sig i är det rimligt att motsvarande möjlighet skapas för denna näring. Det är rimligt att näringen får utnyttja sina egna avsatta medel för att bemästra en nedåtgående trend i verksamheten. Medel avsatta till investeringsfond eller allmän investeringsreserv bör därför också kunna utnyttjas till löpande driftkostnader. De strukturåtgärder som måste vidtagas för att på ett bättre sätt kunna möta utländsk konkurrens kan inte ge resultat förrän tidigast . bör fruktodlingen få rätt att inspråktaga avsatta medel till löpande driftkostnader. Vi förutsätter att den pågående företagsbeskattningsutredningen tar hänsyn till näringens berättigade krav om möjlighet till resultatutjämning mellan olika år. 1988/89 Sk393 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att yrkesfruktodlare får ianspråktaga medel avsatta till allmän investeringsfond och allmän investeringsreserv för täckande av löpande driftkostnader i verksamheten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om resultatutjämning. () ()
mot · GC02Sk394 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk394 av och (båda vpk) Taxeringen av fritidshus i attraktiva lägen m. m. Ett av de största problemen för skärgårdsborna både på och på ostkusten är de kraftigt stigande fastighetspriserna. när utvecklingen vänt och befolkningen ökar i många skärgårdssamhällen förhindras bosättningen eftersom de bofasta inte kan konkurrera med välbärgade fritidshusköpare. Omvandlingen av permanentbostäder till fritidshus i de delar av landet som har stor efterfrågan på fritidshus har utretts av en arbetsgrupp inom . Arbetsgruppen föreslår en förvärvslag enligt norsk modell, gällande vissa särskilt attraktiva kommundelar. Resultatet skulle bli att två fastighetsmarknader med olika prisnivåer skulle utvecklas. Men de som bor i skärgårdssamhällena hotas akut av de chockhöjda taxeringsvärden som kan bli följden av den upptrissade prisnivån. Därmed hotas de också av en fastighetsskatt som inte står i proportion till deras inkomster. Vi tror att en förvärvslag kan lösa problemet genom den uppdelning på fritidshus och permanenthus som åstadkoms, men en näraliggande orimlig taxeringsnivå måste förhindras genom övergångsbestämmelser. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot orimligt höjd fastighetsskatt för bofasta i attraktiva fritidshuslägen.
mot · GC02Sk395 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk395 av och (båda m) Taxering av jordbruksfastigheter, m. m. Allmän fastighetstaxering genomförs som regel . När det gäller fastställande av taxeringsvärden på jordbruksfastigheter utgår myndigheten från statistik avseende köpeskillingsutveckling, men med ett undantag. De s. k. släktförvärven räknas inte in i detta underlag. Motivet till detta undantag har sagts vara att dessa köp regelmässigt understiger i pris vad marknaden i övrigt är villig att betala. Enligt vår uppfattning har detta lett till en utveckling av taxeringsvärdena som dels inte stämmer med den genomsnittliga prisutvecklingen och dels inte står i rimlig proportion till dessa fastigheters avkastningsvärde. Faktum torde vara att det endast i släktförvärven görs en skälig avvägning av priset i förhållande till möjligheten av förräntning av kapitalet. Övriga förvärv har i allt högre grad där utbudet inte tillnärmelsevis motsvarar efterfrågan kommit att kännetecknas av överpriser. Denna utveckling är till skada för jordbruksnäringen och därmed till skada för samhället i stort. Vid åsättande av nya taxeringsvärden på jordbruksfastigheter bör eftersträvas att avkastningsvärdet speglas i större grad än vad som sker . Därför bör inte släktförvärvén undantagas vid framtagande av statistik över som skall ligga till grund för denna värdering. Däremot torde det vara skäligt att undanta förvärv som innebär att kommuner köper fastigheter för bostadsexploatering. Dessutom bör undantagas sådana förvärv som i första hand avser bostad med mycket liten andel mark. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om avkastningsvärde vid fastighetstaxering, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om köpeskillingsstatistik. () ()
mot · GC02Sk396 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk396 av och (båda m) Slopande av skogsvårdsavgift De skogsvårdsavgifter som tas ut av landets skogsägare innebär en hård särbeskattning av skogsnäringen. Den saknar motsvarighet i andra näringar. Det kan inte vara rimligt att bakvägen beskatta en yrkesgrupp. Det är motiverat att ställa högre krav på urgamla rätt att beskatta svenska medborgare. I ett framtida förenklat skattesystem bör det inte finnas plats för en särbeskattning av den typ som skogsvårdsavgiften representerar. Slopad skogsvårdsavgift överensstämmer också med de strävanden som finns till harmonisering av det svenska skattesystemet med de grundläggande regler som tillämpas i EG-staterna. I finns det inga rimliga proportioner mellan den avgift som ett läns skogsägare har att betala och den återbäring som kommer ifråga i form av bidrag för olika åtgärder. Man har gjort en beräkning länsvis som påvisar detta, vilket redovisas nedan. Bidrag 1986/87 Skogsodling efter avverkning sk 5:3skog Bidrag i % av skogsvårdsavgift 1 skogsvårdsutredning föreslogs en successiv avveckling av skogsvårdsavgiften. Som främsta motiv anfördes bl.a. ökat anlitande av fackmän även i det privata skogsbruket samt ökad självverksamhet. Utvecklingen i dessa båda avseenden sedan betänkandet avlämnats förstärker ytterligare utredningens slutsats. Skogsvårdsavgiften har överlevt sig själv och det är hög tid för en avveckling. När skogsvårdsavgiften slopas skall självfallet de bidrag som är direkt knutna till skogsvårdsavgiften bortfalla. 1988/89 Sk396 1 1988/89. Vi föreslår därför en sänkning av skogsvårdsavgiften från och att den helt slopas . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att skogsvårdsavgiften sänks från samt 2. att beslutar att skogsvårdsavgiften helt slopas . () () 1988/89 Sk396
mot · GC02Sk397 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk397 Inkomstbeskattningen av fritidshus m.m. Innehavet av fastigheter, även av endast bebodda eller obebodda fastigheter, belastas med ett flertal skatter, dels med inkomstskatt (inkomst av fastighet), dels med förmögenhetsskatter, nämligen fastighetsskatt () och i vissa fall den traditionella förmögenhetsskatten. Underlag för beskattningen är direkt eller indirekt fastigheternas taxeringsvärden. Vid fastighetstaxering beaktas numera inte hur en fastighet utnyttjas. Inkomstbeskattningen av fastighet är avsedd att utgöra en beskattning av värdet av nyttjandet av fastigheten, vilket i skattehänseende betraktas som en inkomst. I flertalet fall beräknas nu denna inkomst schablonmässigt som en procentandel av fastighetens taxeringsvärde, i andra fall som värdet av bostadsförmån angiven med visst krontalsbelopp . I båda fallen tilllämpas samma beräkningssätt för fritidshus och obebodda hus som för permanentbostäder. Fritidsfastigheter bebos av året, kanske högst . Med hänsyn till detta blir den nuvarande inkomstbeskattningen av fritidshus orimligt hög. Det minskar möjligheterna för många att skaffa och behålla fritidshus. För skärgårdsbefolkningen och jordbrukare med övertaliga bostadsbyggnader som endast eller inte alls kan utnyttjas blir den nuvarande inkomstskatten på fastigheter en svår belastning. Inkomstbeskattningen av fritidshus och endast bebodda fastigheter bör därför begränsas genom en minskning av procenttalet för beräkning av skatteunderlaget och av förmånsvärdet för sådant nyttjande till en mindre andel av vad som tillämpats, högst hälften. Obebodda bostadsfastigheter bör ej belastas med inkomstskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om lägre skattebelastning av fritidshus m.m.
mot · GC02Sk398 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk398 Vid fastighetstaxering av jordbruksfastigheter används en mycket begränsad försäljningsstatistik för att fastställa aktuell prisnivå på jordbruksfastigheter. S.k. släktförvärv ingår inte i statistiken. De representerar oftast en noggrann och korrekt bedömning av ett rimligt avkastningsvärde på fastigheten. Denna bedömning är gjord för att åstadkomma rättvisa mellan syskon vid t.ex. arvsskifte och ge möjlighet för den som övertar driften att kunna fullfölja förvaltandet av jordbruksfastigheten på rimliga ekonomiska villkor. Vid en mer omfattande försäljning av jordbruksfastigheter är det troligt att prisnivån skulle närma sig denna nivå. Det är därför principiellt felaktigt att inte medtaga dessa släktförvärv vid fastställandet av prisnivån på jordbruksfastigheter. Släktförvärven borde i stället vara den grund på vilken prisbedömningarna vilar. Enstaka försäljningar till höga priser borde tillräknas lågt värde i statistiken. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hur prisnivån på jordbruksfastigheter i samband med fastighetstaxering bör fastställas.
mot · GC02Sk399 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk399 av och (båda fp) I motioner till har beskattning av idrottsutövare med temporärt höga inkomster aktualiserats ett antal gånger. majoritet har inte funnit anledning förorda några ytterligare utredningar i ärendet. har hänvisat till att möjlighet till fördelning av inkomsten för idrottsutövare finns genom pensionsförsäkring eller genom förskjutning av beskattningen till senare år, exempelvis genom avtal (med idrottsförening) om en årlig fördelning av de ersättningar som utgått. Vi anser, att de möjligheterna inte är relevanta för den allt större grupp idrottsutövare, som under en mycket får förhållandevis höga inkomster, men har långa perioder av uppbyggnad och nedtrappning med låg eller ingen inkomst före respektive efter topp-perioden. Vi anser att allmänna opinionen stöder denna motions syfte. Med nuvarande skatteregler flyttar ofta våra toppidrottsutövare till andra länder så snart inkomsterna av idrottsutövandet blir goda. Då undantages all deras inkomst från beskattning i . Det vöre en fördel för både och de aktuella svenska idrottsutövarna om skattereglerna i vore sådana, att det även är ekonomiskt försvarbart att bo kvar i hemlandet. Vi föreslår, att hos regeringen begär en utredning om huruvida systemet med s.k. skogskonto för skogsägare kan anpassas till idrottsutövare. I ett sådant skattesystem kan inkomsterna uttagas för beskattning . Med stöd av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om skatteregler som gör det möjligt för idrottsutövare med temporärt höga inkomster att fördela det beskattningsbara uttaget .
mot · GC02Sk400 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk400 av () Räkenskapsår för aktiebolag Ett aktiebolag kan sluta sitt räkenskapsår per , eller . Emellertid är det bara inkomstslagen rörelse och annan fastighet som omfattas av detta. Beträffande inkomster av kapital eller reavinster gäller att dessa skall redovisas per . Om ett aktiebolag således gör sitt bokslut per skall taxering beträffande detta ske 1988. Om samma bolag skulle göra en större reavinst t.ex. kan denna vinst inte användas i rörelsen, därför att den också skall taxeras 1988, medan rörelsen inte taxeras . Detta förhållande motverkar investeringar och nyanställningar samt skapar onödiga hinder för främst småföretagare. Det är också angeläget att rensa bort onödig byråkrati. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att aktiebolag bör få avsluta alla sina inkomstslag per bokslutsdagen.
mot · GC02Sk402 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk402 av och (båda mp) I dagens läge med den personalbrist som råder inom vården och omsorgen har de pensionärer som visat ett stort intresse för att tjänstgöra efter pensionsåldern inom dessa områden all anledning att känna sig eftersökta. Pensionärer som vill arbeta i någon form inom samhällstjänst borde av staten ges lättnader i skattehänseende under en treårig försöksverksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att lön, upp till två basbelopp, som pensionärer som arbetar inom vård och omsorg tjänar skall betraktas som en särskild inkomstkälla och beskattas separat utan att detta påverkar pensionärens beskattningsbara inkomst, avdrag och bidrag.
mot · GC02Sk403 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk403 Obeskattade reserver för ekonomiska föreningar och samfälligheter Ekonomiska föreningar och samfälligheter i kedjehus-, radhus- och villaområden, som har till uppgift att förvalta gemensamma byggnader såsom växlarcentraler för fjärrvärmeanläggningar, garagebyggnader, inköpa och tillhandahålla fjärrvärme till medlemmarna samt ombesörja skötsel och renhållning på gemensamma ytor har med nuvarande skatteregler inga möjligheter att fondera kapital för reparationer och underhåll utan att tvingas betala skatt på kapitalavkastningen. Jämfört med andra föreningar med samma syfte föreligger här en orättvisa. I bostadsrättsföreningar finns t.ex. redan nu möjligheter att bygga upp reparations- och underhållsfonder utan att drabbas av beskattning. För ekonomiska föreningar av ovanstående karaktär, som ju inte drivs i vinstsyfte, blir konsekvensen att de som råkar bo där just för tillfället får ta hela kostnaden för t.ex. ett värmekulvertbyte. En sådan kostnad borde rimligen kunna slås ut genom fondering av kapital. Ett alternativ är att föreningen tar upp lån, men då drabbas medlemmarna av räntekostnader. Ytterligare ett alternativ är att föreningen drivs med ständigt underskott. Underskottets storlek anpassas därvid till aktuell fondering. Problemet med denna lösning är att den endast i begränsad omfattning är tillämpbar. Mot den här bakgrunden är ekonomiska föreningar och samfälligheter med syfte som ovan beskrivits orättvist behandlade jämfört med t.ex. bostadsrättsföreningar. Det kan tyckas onödigt eftersom den ekonomiska föreningen i övrigt erbjuder administrativa fördelar, vilket är viktigt för människor som vid sidan av arbete och andra uppdrag åtar sig att vårda och sköta gemensamma angelägenheter i ett villaområde. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ekonomiska föreningar och samfälligheter i kedjehus-, radhus- och villaområden ges möjligheter att bygga upp obeskattade fonder för reparationer och underhåll av för medlemmarna gemensamma anläggningar. 1988/89 Sk403
mot · GC02Sk406 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk406 av m.fl. (m) Jordbruket och skattepolitiken Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo257 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbruket och skattepolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om borttagande av skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. () () () (m) () 1* 1988/89.3 sami.
mot · GC02Sk407 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk407 av m.fl. (c) Det skattefria beloppet vid uthyrning av fritidsbostad Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr512 hemställs att beslutar höja det skattefria beloppet från till vid uthyrning av privat fritidsbostad. () () () () () ()
mot · GC02Sk408 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk408 av m.fl. (c) Resultatutjämningsfonder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo259 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter till avsättningar till resultatutjämningsfonder. () () ()
mot · GC02Sk410 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk410 av () Skatten för sjömän m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T618 hemställs 1. att beslutar att anställda på svenska fartyg i fjärrfart skall befrias från inkomstskatt i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär en översyn av reglerna för underskottsavdrag vid beskattning av partredare, 3. att beslutar om ett frisläppande av investeringsfonderna för investeringar i fartyg.
mot · GC02Sk412 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk412 av och (båda m) Sänkt skattetryck i 1988/89 Sk412425 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A456 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en sänkning av skattetrycket är nödvändigt för en positiv näringslivsutveckling och för att yrkeskunnigt folk skall kunna rekryteras till och behållas i länet. () () 1 1988/89.
mot · GC02Sk414 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk414 av m.fl. (fp) Fastighetsbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo409 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reavinstbeskattningen av bostadsrätter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om symmetri och enhetliga regler för bostadsbeskattningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av justeringar av beskattningsreglerna i samband med fastighetstaxeringen. () () () () ()
mot · GC02Sk415 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk415 av m.fl. (m) Befrielse från sjömansskatt i vissa fall Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T225 hemställs att hos regeringen begär förslag till reduktion av de sociala avgifterna för sjömän och befrielse från sjömansskatt för tjänstgöring på svenska handelsfartyg i fjärrfart. () () ()
mot · GC02Sk416 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk416 av och (båda m) Införande av trädgårdskonto Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89 :Jo263 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att trädgårdskonto bör införas.
mot · GC02Sk417 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk417 av m.fl. (c) fastighetsskatt för fritidsboende i skärgården Hem hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T241 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om att rätten för kommunerna att få ta ut fastighetsskatt av icke permanentboende ej i kommunen mantalsskrivna fastighetsägare utreds, 2. att beslutar att hos regeringen begära åtgärder så att taxeringsvärdena för pemanentbebodda skärgårdsfastigheter vid taxeringen reduceras med en särskild lägesfaktor. () () () () () () () ()