ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Fi403 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi403 av Axel och (båda s) Lokalhyror m.m. Grundregeln är att marknadsmässig hyra skall råda på hyresmarknaden. Detta måste dock ske på lika villkor mellan jämbördiga parter. I och med att bostadshyresmarknaden är starkare reglerad till hyresgästens fördel, söker hyresvärdar kompensera sig på lokalhyresgästernas bekostnad. Lokalhyresmarknaden fungerar därför i praktiken inte som en fri marknad. Den nu gällande prisregleringslagstiftningen omfattar inte hyresmarknaden. Detta innebär att företagen vid generella prisstopp inte är garderade mot höjda hyreskostnader. Resultatet blir att företag i samband med sådana prisstopp drabbas av kostnadsökningar som de inte kan kompensera sig för. Det är därför naturligt att eventuella framtida generella prisstopp även skall avse lokalhyror. En orsak till att hyresnivån har stigit, i synnerhet i storstädernas centrala delar, är att statliga organ och andra myndigheter pressat upp hyresnivån. Detta är möjligt på grund av att dessa myndigheter inte belastas med kostnader för hyran. Ett bättre kostnadsmedvetande från myndigheterna skulle få en generellt dämpande effekt på marknadshyrorna. Lokalhyresgästerna har i de flesta fall intresse av att teckna ett långtidsbundet hyresavtal. Hyresvärden ställer ofta som krav för att han kompenseras för en eventuellt förändrad kostnadsbild. Som kompensation krävs i de flesta fall att hyran indexregleras och i de flesta fall till . Rent allmänt kan konstateras att kostnader för fastighetens drift och underhåll ofta inte överstiger av hyran. Enligt vår uppfattning bör endast relevanta kostnadsökningar kunna täckas in genom en indexreglering. Ett sätt att lösa detta problem vore att utvecklar en särskild indexserie som visar utvecklingen av kostnaderna för fastighetsdrift och underhåll inklusive förändringar av räntekostnaderna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att även lokalhyror skall omfattas av eventuella framtida generella prisstopp, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att statliga organ och andra myndigheter i sin budget bör belastas med de reella hyreskostnaderna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en Mot. indexserie bör utvecklas som beskriver kostnadsutvecklingen när det Fi403 gäller bl.a. drift och underhåll av fastigheter.
mot · GC02Fi404 · 1989-01-17 00:00:00 — av och (s, m) roll i lokalfrågor för försäkringskassorna I regeringsbeslut regleras förfaringssättet beträffande anskaffning av lokaler för försäkringskassorna. skall i samråd med upprätta generella riktlinjer för förhyrning av lokaler. Försäkringskassorna får inte utan medgivande träffa vissa hyresavtal. Är verken inte eniga skall frågan underställas regeringens prövning och vid investeringskostnad och byggprojekt . De av de båda verken gemensamt utfärdade generella riktlinjerna innehåller detaljföreskrifter om area per tjänst för olika funktioner, deltidsarbetets inverkan på ytbehovet, behovet av förändringsytor m.m. Även om man kan ha förståelse för att generella riktlinjer behövs måste det konstateras att föreskrifterna är otidsenliga och betungande för försäkringskassorna. Dessa, som i sin strävan att upprätthålla en god service till de försäkrade ständigt måste se över lokalkontorsnätets utformning, kommer i varje fall inom storstadsregionerna ofta i det läget att man inte kan ge bindande besked varvid annan intressent får företräde. Förhandlingssituationen missgynnar därmed försäkringskassorna. Dessutom: Vid omförhandlingar, d.v.s. vid aktuell hyrestids utgång, torde det vara en onödig och omständlig procedur med behandling även i då oftast möjlighet till lokalbyte är obefintlig. medverkan sedan det åberopade regeringsbeslutet har i de flesta fallen inskränkts till en formaliabehandling av kontrollkaraktär beträffande skrift i avtal och dylikt. Hjälp med lokalförslag är sällsynt. Det finns tillräcklig kompetens och ansvarsmedvetenhet inom försäkringskassorna och för att handlägga lokalfrågorna så som skedde . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att regleringsbrevet om anskaffning av lokaler åt försäkringskassorna indrages och att nytt regleringsbrev med beaktande av motionens synpunkter utfärdas.
mot · GC02Fi405 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi405 1982 tillkom förordningen (SFS 1982:668) angående samrådsskyldighet för myndighet med företrädare för uppgiftslämnarna innan beslut om nya blanketter eller förändring av gamla tas. Trots detta fortsätter uppgiftslämnandet att öka. Detta beror på att myndigheterna använt sina ramlagar till att begära in mer uppgifter än vad de behöver. För landets många småföretagare betyder detta en ytterligare tung uppgiftsbörda. Detta framgår bl.a. av industriverkets undersökning Krångelsverige - myt eller sanning. Den bästa möjligheten att skydda företagen mot en ökad myndighetsiver att samla in uppgifter är egentligen att den lag eller den förordning som ger myndigheter rätt att samla in uppgifter specificeras så att det klart framgår vilka uppgifter som får respektive inte får hämtas in. Framför allt inom området för tillsyn och kontroll är detta nödvändigt. Samrådsskyldigheten har utan tvekan visat sig otillräcklig när det gäller att ifrågasätta ett behov där lagtexten säger att för tillsynen enligt denna lag äger myndigheten inhämta de uppgifter den behöver. Om lagtexten i stället innehöll en uppräkning över vad som i detalj får samlas in skulle det i den ovan nämnda förordningen angivna samrådet bli riktigt meningsfullt. Ett av de skäl som anförs gentemot en specificering i lagtexten över de uppgifter som skall få samlas in av myndigheterna är att deras behov av uppgifter förändras över tiden och att det därför med jämna mellanrum kan finnas behov av att ompröva behovet av uppgifter. Naturligtvis förändras behoven. Men då får också specificeringen i lagtexten ändras. Denna möjlighet skulle ge en helt annan möjlighet än att kunna kontrollera myndigheternas krav på statistik. Denna kontroll skulle också ge möjlighet till reaktioner vid olika former av samköming av dataregister. Sambearbetningar av företagsdata som är oskäliga bör också regleras i lag, förslagsvis i den samrådsförfattning som redan finns. Utgångspunkten bör vara att företagens uppgifter är privata och inte statens generella egendom. Den utredare som tillkallats av civilministern (1987/88:13) kan inte ha anses fått ett tillräckligt omfattande uppdrag för att minska företagens uppgiftslämnande. Mot denna bakgrund bör den lag eller de förordningar som ger myndighet rätt att samla in uppgifter specificeras så att det klart framgår vilka uppgifter som får respektive inte får samlas in. Visst kan uppgiftsbehovet variera med förändringar i vår omvärld men med största sannolikhet inte i högre grad än Mot. 1988/89 att de lagändringar som kan behövas också kan prövas i . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en precisering i lagar och förordningar av de uppgifter myndigheter har rätt att samla in. () () () ()
mot · GC02Fi408 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi408 1 bilaga 15 till budgetpropositionen 1989, moment B 6. : Statistik, register och prognoser; delprogram 12 föreslår regeringen i enlighet med SCB:s anslagsframställning ett anslag på under /90 för två partisympatiundersökningar. genomför olika fristående institut opinions- och partisympatiundersökningar. Eftersom dessa undersökningar fyller de krav som kan ställas på nödvändig information om opinionsbildningen i landet och detta utan att belasta statsbudgeten, anser moderata samlingspartiet att inga budgetmedel bör anslås för partisympatiundersökningar från SCB. Mot den bakgrunden föreslår vi att anslaget under B 6. i bilaga 15 till budgetpropositionen 1989 minskas med till . Med hänvisning till det anförda hemställs att till anslaget B 6. : Statistik, register och prognoser för /90 anvisar ett ramanslag på . () () () ()
mot · GC02Fi410 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi410 av m.fl. (fp) Företagens uppgiftslämnande, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N256 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa gynnsamma förutsättningar för lokala andel-i-vinst-system, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att undvika onödigt krångel och begränsa uppgiftslämnandet. () () () 1* 1988/89.
mot · GC02Fi413 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi413 av m.fl. (c) Konsumtionsprisindex Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:So253 hemställs att hos regeringen begär förslag om ett särskilt konsumentprisindex, vilket rensats från alkoholprisernas utveckling. () () () () () ()
mot · GC02Fi414 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi414 av och (båda m) Underlaget för konsumentprisindex Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So479 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att överväga ett förslag att ta bort tobaksvarorna ur underlaget för konsumentprisindex.
mot · GC02Fi415 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi415 av m.fl. (mp) Översyn av m.m. uppgift är att förvalta statligt ägda fastigheter samt att förse civila statliga myndigheter med lokaler. Enligt flera källor klarar den alltför ofta inte av att fullfölja sin uppgift på ett sätt som är ändamålsenligt och effektivt för myndigheterna och för samhället. Lokalhyran utgör en stor del av myndigheternas totala kostnader. Beroendet av gör att de har små möjligheter att påverka dessa kostnader. Kraven på lokaler förändras med verksamheten. Det gäller även statliga myndigheter. Arbetet med att anpassa lokalerna blir trögt, dyrt och tidskrävande med nuvarande ordning. Myndigheten sitter som i en rävsax, genom att den har tillstånd att förhandla om lokaler med endast en part, , och att det är den parten som bestämmer hur lokalerna skall se ut. Myndigheten har därigenom ingen valfrihet. Förutom höga kostnader för detta med sig ett ineffektivt utnyttjande av lokalerna, då myndigheten om möjligt försöker lura till sig några extra utrymmen att ha i reserv. Ett annat problem är att inte alltid underhåller sina lokaler och anläggningar tillräckligt väl. Det är också lätt att besvärliga frågor hamnar mellan två stolar. Ett exempel är att det förekom otillåtna läckage från djurstallar och ensilageanläggningar vid i . Effektiva åtgärder började vidtagas först efter uppmärksamhet i massmedia och en polisanmälan från naturvårdsenhet. Bristen på åtgärder torde delvis bero på oklar anvarsfördelning mellan och myndigheten. Skadeverkningarna av tröghet begränsar sig inte till de statliga myndigheterna. Kommunala beslutsfattare hamnar ibland i en situation, där de blir tvungna att göra avkall på ändamålsenlig markplanering och demokratiska beslutsregler för att tillmötesgå önskemål. Man riskerar annars att en statlig institution, som bedöms viktig för kommunens utveckling och framtid, förläggs till annan ort. Det finns starka skäl att göra en grundlig översyn av , dess funktion och effektiviteten i nuvarande system för statlig lokalförsörjning. Målsättningen bör vara att få underlag till förslag om nya och bättre regler, som kanske innebär ett totalt nytänkande. Det har hörts förslag som går ut på att läggs ned och att varje statlig myndighet får uppgiften att själva skaffa och förvalta sina lokaler. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att göra en översyn av funktion och att utarbeta ett förslag till nya regler för statliga myndigheters lokalförsörjning. () ()
mot · GC02Fi416 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi416 av m.fl. (s) Befolkningsstatistiken har det i många län i landet inträffat en vändning i befolkningsutvecklingen. Detta är positivt och har lett till ökad framtidstro i hårt drabbade bygder. De förbättrade befolkningssiffrorna har sitt ursprung i flera faktorer, främst ökat barnafödande och ökad invandring. De positiva siffror som presenterats ger dock inte alltid en adekvat bild av den reella förändringen i termer av bättre arbetsmarknad och tillväxt i en region. För t.ex. redovisas en befolkningstillväxt på 194 personer. Detta ser postivt ut och är en klar förbättring mot . Huvudskälet till den positiva utvecklingen är till stor del en mycket kraftig ökning av antalet flyktingar i länets förläggningar. Detta faktum ställer till problem när det gäller befolkningsredovisningen eftersom flykting med uppehållstillstånd och som i förläggning väntar på kommunplats folkbokförs som inflyttad till förläggningskommunen. När flyktingen sedan får kommunplats redovisas detta som utflyttning. För kommuner som t.ex. och leder detta till mycket stora flyttströmmar in och ut ur kommunen och stora svårigheter att dra slutsatser om hur befolkningsutvecklingen egentligen ser ut. Både lokalt, regionalt och centralt i budgetpropositionen har felaktiga slutsatser dragits om hur befolkningsutvecklingen ser ut i kommuner och län med omfattande flyktingförläggningar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särredovisning i befolkningsstatistiken av flyktingar innan de erhållit kommunplats. Axel () () () ()
mot · GC02Fi417 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi417 av och (båda s) Statistiken över delårsarbete När man överväger om hur tillgängliga resurser skall fördelas och då det görs bedömningar av den sociala välfärden är statistik av vital betydelse. Det är därför viktigt att statistiken har en sådan utformning att den ger en sann och riktig bild av de frågor man ställer. Då det gäller inkomststatistik har vi på många sätt en utmärkt sådan statistik. Den är emellertid i vissa avseenden inte helt tillfredsställande, vilket kan innebära att slutsatser och bedömningar inte blir heltäckande eller i värsta fall blir felaktiga. Således täckes i statistiken inte utvecklingen av eller omfattningen av delårsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av bättre statistik över delårsarbete.
mot · GC02Fi419 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi419 av och (båda mp) En ny låginkomstutredning Med anledning av situationen i riket och den förda politiken finns det synnerliga skäl att besluta om en ny låginkomstutredning. En ny låginkomstutredning kan utgöra en god faktabas för politiker som anser att fördelningspolitik är viktigt. Fakta borde ingen vara rädd för. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en allsidig och bred låginkomstutredning.
mot · GC02Fi420 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi420 av Den offentliga lönestatistiken Regeringen anför i budgetpropositionen, bil. 2 Gemensamma frågor, moment 11, att () och (Kl) av regeringen bör få ett gemensamt uppdrag att utreda de närmare förutsättningarna för att utforma en kortperiodisk lönestatistik. Bakom förslaget ligger den utredning om offentlig lönestatistik som överlämnade ett delbetänkande med förslag om utformning av kortperiodisk lönestatistik. Betänkandet mötte vid remissbehandlingen starkt motstånd från bl.a. , och . Mot förslaget anfördes att den föreslagna statistiken inte har förutsättningar att uppfylla rimliga precisionskrav och därtill skulle skapa onödiga kostnader såväl för uppgiftslämnarna som för staten. Som exempel nämndes att eftersom inrapporteringsperioden skulle vara en månad för berörda företag, snedvrids resultaten av s.k. långa ackord och resultatlöner med långa mätperioder. Olika resultatlönesystem harblivit allt vanligare för såväl tjänstemän som kollektivanställda. Vidare beaktar inte förslaget löneökningar som lagts på semesterlönen, trots att detta görs inom vissa avtalsområden. Inte heller innebär förslaget att rimliga kontroller skall göras för behandlingen av kompensationsledighet, av retroaktiva tillägg och av engångsbelopp. Enligt vår uppfattning är kritiken från vissa remissinstanser av sådan art att förslaget inte bör genomföras. I stället bör det behov av kortperiodisk lönestatistik som föreligger från bl.a. tillgodoses med hjälp av befintliga statistikkällor såsom statistiken över lönesummor, arbetsgivaravgifter och preliminär A-skatt från uppbördsdeklarationer. Fördelen med den senare källan är att framställningskostnaderna är låga och att den är snabbt tillgänglig. I motsats till regeringen anser vi således att SCB och Kl i stället bör få i uppdrag att utveckla en metod för framtagande av lönestatistik som bygger på befintligt statistiskt material. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den offentliga lönestatistiken. () () () () gotab 16673, 1989
mot · GC02Fi421 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi421 Forskning om kommuner och landsting Allt fler ställer nu krav på förändringar inom den offentliga sektorn. finns förändrade attityder till omsorgen och dess struktur. För att möta framtida behov av äldreomsorg, barnomsorg och sjukvård behövs kunskap om såväl värderingar som kvalitets- och produktivitetsstyrning. Äldreomsorgen bedöms i många kommuner som det i särklass mest strategiska framtidsproblemet. Även vård- och omsorgsområdet i övrigt behöver förstärkas. Forskning kring kommuner och landsting över huvud taget behöver uppmärksammas. Nuvarande forskningsråd tillgodoser inte dessa krav. Det finns snarare en tendens till att sektorråden satsar mindre till forskning . Det finns t ex inget råd som inriktar sig på företagsekonomisk och organisatorisk forskning rörande kommuner och landsting. Det gör att det är svårt att få forskare att syssla med dessa frågor. Det är således högst angeläget att uppmärksamma detta fält inom forskningen. I ett svenskt och nordiskt perspektiv behövs även satsning på stadsforskning. De stora och medelstora städerna är traditionellt underforskade. Städerna har speciella problem ekonomiskt, socialt, organisatoriskt och politiskt som uppmärksammats i allt för liten grad. För en sådan satsning behövs tvärvetenskaplig forskning utifrån i första hand ämnena sociologi, etnologi, företagsekonomi och statsvetenskap. I finns intresse och kompetens för den här typen av forskningsproblem såväl inom och som i kommunen. Därför borde regeringen i samband med nästa forskningsproposition överväga att förlägga en kommunalekonomisk professur till i syfte att initiera och samordna sådan forskning som här berörts. Mot denna bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning om kommuner och landsting. 1 1988/89..?
mot · GC02Fi422 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi422 av m.fl. (s) Konsumentstatistiken Det mesta av den statistik som används i konsumentpolitiska sammanhang har inte skapats för detta ändamål. har bakgrunden varit att försörja national- och finansräkenskaperna med data. Däremot finns inget sammanhållet individ- eller hushållsstatistiskt system. Det råder bl.a. stora brister beträffande förmögenhet, sparande och kreditanvändning. Det är ett primärt önskemål från de konsumentpolitiskt verksamma organen att en bättre genomförd hushållsansats skulle finnas i statistikproduktionen. Detta skulle vara möjligt om hushåll i stället för individer användes som statistiska urvalsenheter. Man borde också sträva mot en ökad jämförbarhet mellan olika undersökningar, t.ex. genom användande av standardiserade bakgrundsdata och gemensamma urval. Dessa båda förutsättningar behöver uppfyllas för att skapa en hushållsbudgetstatistik. Alltså en ny statistik som visar hur förändringar av transfereringar, priser och kollektiv konsumtion påverkar en hushållsbudget. Ett annat önskemål från användarsidan är mer/bättre bearbetade och analyserade data från statistikproducenterna som man något motstridigt vill ha enklare och snabbare redovisning av undersökningsresultaten. Som alternativ eller som komplement till de vanliga statistiska undersökningarna bör man också använda sig av undersökningsmetoder med alternativa ansatser, t.ex. Sådana metoder kunde användas för att belysa problemkomplex där kunskapen är mycket blygsam. Exempel på sådana frågor är hushållens brist på resurser - hushållens konsumtion kontra investeringar - hushållens anpassningsmekanismer i krissituationer. 1988/89 Fi422 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en bättre konsumentstatistik. () () I en arbetsrapport från NEK 1988:5 finns utarbetade förslag på former för samarbete mellan konsumentorgan och statistikproducenter. I denna föreslås bl.a. olika former av permanenta samråds- eller referensgrupper, antingen för hela statistikblock eller för enskilda undersökningar. Statistisk kunskap bör finnas hos konsumentorganen och hushållsekonomisk kunskap hos statistikproducenterna. Vissa direkta utbildningsinsatser kan vara nödvändiga. Utvecklandet av en publikation som presenterar fakta om den hushållsekonomiskt relevanta statistiken är önskvärt. Under gång har kontaktytorna mellan konsumentorganen och statistikproducenterna utökats. Det finns anledning att aktivt upprätthålla och ytterligare utöka dessa kontakter på nationell nivå. Dessa organ bör därför få i uppdrag att utveckla konsumentstatistiken i den riktning som vi tidigare anfört. 1* 1988189.
mot · GC02Fi424 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi424 av och (båda c) Kooperativ företagsstatistik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N336 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kooperativ företagsstatistik.