mot · GC02T220 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T220 av m.fl. (c) Kommunikationer i centrala läge i innebär att kommunikationerna med omgivningen blir särskilt betydelsefulla för landskapets utveckling. Förbindelserna mellan och , och , och resten av går till stor del via . Detsamma gäller trafiken mellan och . En väl utvecklad infrastruktur i form av vägar, järnvägar och flygförbindelser har en avgörande betydelse för såväl regionens utvecklingsmöjligheter i stort som för näringslivet. Goda telekommunikationer och modem informationsteknik kommer att bli allt viktigare försörjningskanaler för en positiv utveckling. Det ankommer på staten men också på kommuner och landsting att se till att infrastrukturen utvecklas i alla delar av landet. Mot bakgrund av geografiska läge på en alltmer utvecklad Europamarknad både avseende industriutveckling, ekonomisk utveckling och kulturellt utbyte, är planeringen och utvecklingen av det skånska kommunikationsnätet av synnerligen central betydelse. Därför måste planeringen och utbyggnaden av såväl de regionala trafiksystemen, stamnäten som utvecklingen av de interkontinentala kommunikationsnäten från ses integrerade och planeras med hänsyn till varandra. Dimensioneringen av det inomregionala trafiksystemet är bl.a. beroende av byggandet av en fast förbindelse över och regionens betydelse i detta sammanhang. De avgörande faktorerna för utvecklandet av de framtida trafiksystemen i utgör självfallet snabba transporttider, turtäthet och fungerande tidtabeller. Förmodligen spelar prissättningen en mindre roll som konkurrensfaktor. Enligt vår uppfattning måste dessutom miljösituationen i vara avgörande för inriktningen av det framtida kommunikationsnätet. De skånska hamnarna och färjetrafiken spelar en avgörande roll för såväl gods- som persontrafik till och från . De största hamnarna utgörs av , och vid , och vid sydkusten och och vid östkusten. För att hamnarna över lag skall kunna hävda sig krävs en viss specialisering. Utbyggnaderna har varit störst i och hamnar. är och måste förbli vår viktigaste fiskehamn och exporthamn för fiskprodukter. Genom sitt geografiska läge kommer . att stärka sin ställning som hamn för färjetrafik till och från och för T220 Detsamma gäller som har sin trafik till och Travemynde. Möjligheterna för att utnyttja sina resurser som enda naturliga djuphamn vid har dock minskat genom utbyggnaderna i och . Vi anser dock att det vore fel att i nuvarande läge ytterligare minska underlaget för hamn. En eventuell fast förbindelse över kommer självfallet i viss mån att påverka volymerna både avseende godstransporter och persontransporter i hamnarna och . Framför allt gäller detta om planerna på en kombinerad landsvägs- och järnvägsbro blir verklighet. För att rätt ta till vara de skånska hamnarnas utvecklingsmöjligheter bör för de båda ett gemensamt näringslivsorgan skapas som ska utgöra ett gemensamt samarbetsorgan mellan kommun, landsting och skånskt näringsliv i dessa frågor. Bättre vägar i hela regionen För kommunikationerna i är det viktigt att större resurser avsätts inom för underhåll och förbättringar av det skånska vägnätet. har konsekvent missgynnats när det gäller medel för vägunderhåll. Detta förhållande måste ändras. Särskilt i norra och östra måste de mindre vägarna och även en del länsvägar förbättras. Speciellt viktigt är det att tvärförbindelserna mellan nordvästra och sydöstra avsevärt byggs ut. En modern kollektivtrafik - en rygggrad i det skånska kommunikationsnätet Även om den skånska kollektivtrafiken är starkt eftersatt, är den mycket viktig för såväl näringsliv som befolkning i . Tyvärr är ansvaret för kollektivtrafiken i uppsplittrat på många huvudmän. SJ ansvarar för tåg som ingår i stamlinjenätet, dvs. , , till och , mellan och , och . Sydvästra och nordvästra svarar för den s.k. Pågatågstrafiken. svarar för linjetrafik med bussar inom länet och för tågen . De större kommunerna svarar för tätortstrafik med buss samt skolskjutsar och färdtjänst. På motsvarande sätt fungerar det i län. Rådande förhållande är ineffektivt, dyrt, komplicerat och leder till uppenbara svårigheter till samordning. I samband med SJ:s pågående omorganisation som innebär att länshuvudmännen tar över ansvaret för en del av bannätet i regionen, är det viktigt att en gemensam huvudman för hela länstrafiken inom de respektive länen skapas vad gäller länstrafiken och tätortstrafiken. bör den samordnas mellan de båda . Järnvägsnätet i har glesats ut avsevärt . är vissa järnvägslinjer i fara, t.ex. och Enligt uppfattning måste dessa järnvägslinjer beva- Mot. ras, moderniseras och även ha persontrafik. Detta är nödvändigt T220 av både miljöskäl och näringspolitiska skäl. Person- och godstrafiken på järnvägen mellan och måste aktivt stödjas så att den kan utvecklas till en väst-östlig pulsåder för näringslivet. I samband med utvecklingen av en inomregional personpendlingstrafik mellan och med en spårbunden järnvägstunnel i KM-leden bör också persontrafiken på sträckan kunna tas upp och knytas till trafiken via . En målmedveten satsning på järnvägarna som ryggrad i den skånska kollektivtrafiken kompletterad med busstrafik är en ur både miljösynpunkt och samhällsekonomisk synpunkt nödvändig lösning. För tätortstrafiken i de större orterna bör inom ramen för ett samordnat huvudmannaskap för hela länstrafiken en satsning ske på miljövänliga bussar drivna med vegetabiliska bränslen t.ex. etanol eller med el i form av trådbussar. Pågatågstrafiken fungerar som snabb förbindelse inom regionen och sammanbinder busstrafiken både i fråga om turtäthet och avgifter. Först med en god samordning av kollektivtrafiken kan valfrihet skapas för den enskilde och en effektiv och bekväm trafik uppnås. borde tågtrafiken byggas ut så att Pågatågen trafikerar linjerna Helsingborg-Hässleholm-KristianstadMalmö-Lund-Eslöv-Hässleholm. Tänkbara kompletteringar är . och Lund-Dalby-Veberöd resp MalmöDalby. En satsning på tågtrafiken skulle minska belastningen på miljön från bil- och busstrafiken. För en ny gemensam huvudman för länstrafiken blir den väsentligaste uppgiften att garantera en god kollektivtrafik i hela länet med en rimlig taxa även i glest befolkade områden. Där inte några linjer med turlista kan upprätthållas, är det viktigt att kompletteringen med efterfrågestyrd trafik blir god. Mot bakgrund av att denna region har ett av landets tre storstadområden med de krav som detta ställer på ett samordnat och effektivt kommunikationssystem och en fungerande pendlingstrafik för att motverka inomregionala obalanser, är en satsning på den skånska kollektivtrafiken av riksintresse. Därför bör särskilt statsbidrag utgå i likhet med vad som skett för för en rejäl satsning på en samordnad skånsk kollektivtrafik. Nödvändigheten av en fast förbindelse över måste bedömas utifrån om nuvarande eller planerade investeringar i färjetrafik kommer att tillgodose de ökade kraven på person- och godstrafik till och från och kontinenten. har Öresundstrafikens, via KM-leden, relativa betydelse för trafiken till kontinenten minskat. Detta hänger i första hand samman med en utbyggnad av färjetrafiken och direkttrafiken mellan och kontinenten. Framför allt har kapaciteten utökats på leden och direkttrafiken Malmö-Travemun Detsamma gäller en utökning av kapaciteten på färjelinjen Trelleborg- Mot. 1988/89 Travemunde. Den nya färjelinjen för järnvägsgods, Danlink, mellan Hel- T220 singborg-Köpenhamn har också bidragit till att utöka kapaciteten. Framför allt är nödvändigheten av att effektivisera person- och godstrafiken mellan och av avgörande betydelse för beslut om en fast förbindelse över . Tidsvinsterna och de ekonomiska fördelarna med en utbyggnad av person- och godstrafiken mot kontinenten med en fast förbindelse via , är i förhållande till direkttrafiken med färjor av allt mer underordnad roll. Framför allt gäller det satsningen på en landsvägsbro över . Till detta skall också läggas de miljöpolitiska aspekterna på ett sådant projekt. Från sida har vi bestämt sagt nej till en . Såväl ur kommunikationsynpunkter, ekonomiska som miljömässiga synpunkter talar mot en . Öresundsdelegationens trafikprognos visar också att landsvägstrafiken ökar med en landsvägsbro. Detta skulle ytterligare dramatiskt förvärra kväveoxidsituationen i sydvästra och därmed den totala miljösituationen. En genomförd undersökning av det danska i samband med projekteringen av en fast förbindelse över Stora Bält, visar att ett brobygge starkt riskerar att rubba vattenströmmarna i . Eftersom ingår i samma sjösystem som Stora Bält tyder mycket på att samma negativa effekter skulle riskeras med en . Sett utifrån ett kontinentalt trafiksammanhang ter sig en landsvägsbro synnerligen irrationell då person- och godstrafiken med en sådan skulle tvingas ledas över via Stora Bält ned mot kontinenten. Tidsförlusterna för ett sådant alternativ skulle knappast göra en landsvägsbro konkurrenskraftig. Det redan miljömässigt hårt ansträngda tål dessutom inte mer landsvägstrafik. Med hänsyn till detta anser vi att en borrad järnvägstunnel i första hand bör övervägas i den s.k. KM-leden. Som tidigare nämnts bör en sådan järnvägstunnel så långt som möjligt integreras med den lokala och regionala järnvägstrafiken i såväl som på . Persontrafiken mellan och kommer att dominera trafiken i en tunnel . En fast förbindelse i form av en järnvägstunnel skulle skapa möjligheter för nära tre miljoner människor att inom denna region välja bostad, arbetsplats, utöka sitt fritids- och kulturliv samt skapa en grund för utbyte på högskole- och universitetsnivå över . Byggandet av en borrad järnvägstunnel kan däremot också ses utifrån den interregionala fjärrtrafiken i kopplat till den regionala, lokala och nationella tågtrafiken i . Ute i satsas mer på järnvägen än på landsvägstrafiken. I pågår uppbyggnaden av ett europeiskt samtrafiksystem med snabbtåg. I första hand gäller det snabbförbindelser mellan och . I samband med färdigställandet av den s.k. Eurotunneln i engelska kanalen kommer även att integreras i detta system. Från svensk sida har SJ investerat i sin första generation snabbtåg för trafikering och och via . Detta ger utomordentliga möjligheter för att knytas till det blivande europeiska snabbtågnätet. ska kunna komplettera bilfärjetrafiken. För den lokala och regionala järnvägstrafiken kommer en järnvägstunnel . att vara en viktig sammanbindningslänk till det danska järnvägsnätet och T220 därigenom bidra till ett utökat inomregionalt trafiksystem. Trafik- och turlistor bör samordnas. En förbindelse med lokala snabbtåg som kan vara av betydelse är sträckan som kan bidra till ett utökat samarbete och integration mellan de båda flygplatserna. Som ett led i denna utveckling bör en elektrifierad utbyggnad av järnvägslinjen komma till stånd. Genom byggandet av en järnvägstunnel under skapas också möjligheter att upprätta ett kommunikationsnät mellan de båda flygplatserna och . bör i högre grad än kunna bli en också internationell flygplats och ett viktigt komplement till som storflygplats. ensamroll som matarflygplats för det regionala flyget är otillfredställande. För att även skapa effektivare och snabbare kontakter med övriga landet måste fler direkta flyglinjer mellan och andra orter i landet skapas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av en samordnad syn på kommunikationerna i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fasta förbindelser över . () () gotab 16581, 1989