mot · GC02Fi61 · 1989-05-09 00:00:00 — måste därför avskaffas. Socialdemokraternas ideologiska hållning innebär att alla sociala tjänster måste produceras i offentlig regi. Bara inom s.k. tekniska områden, t.ex. sophämtning, kan enskilda alternativ få prövas om de leder till lägre kostnader utan att kvaliteten försämras. Däremot skall det fortfarande i praktiken vara förbjudet med t. ex. enskild barnomsorg även om den leder till lägre kostnader utan att kvaliteten försämras eller högre kvalitet vid samma kostnader. Det är en minst sagt dogmatisk hållning. Denna låsning innebär att den dynamiska kraft som ligger i valfrihet, konkurrens och etableringsfrihet går förlorad. 4.4 Den egna retoriken Den egna retoriken hos socialdemokraterna skymmer sikten när det gäller den offentliga sektorns förnyelse. I de treårskalkyler som ingår i den reviderade nationalbudgeten framgår att de offentliga utgifterna kommer att öka som andel av bruttonationalprodukten. I det s.k. lågalternativet, som torde ha små chanser att bli verklighet med den politik som bedrivs, är ökningen fram till Mot. I det mera realistiska högalternativet (som ändå förutsätter en Fi61 dämpning av löneökningstakten till ) är ökningen , dvs. Det är främst socialförsäkringssystemets kostnader som ökar: Ökningen beror framför allt på att utgifterna för pensioner, föräldraförsäkringen, arbetsskadeförsäkring och bostadssubventioner förväntas växa snabbare än BNP. Vi pekade på detta problem i vår ekonomisk-politiska partimotion . Vi föreslog en genomgripande översyn av hela socialförsäkringssystemet och gav också en rad synpunkter på systemens konstruktion och uppslag till lösningar. Vi föreslog också några konkreta åtgärder som borde vidtas i avvaktan på den större översynen. Socialdemokraterna har emellertid avvisat alla våra förslag om besparingar i grundläggande trygghetssystem. Under valrörelsen och även 1985 användes uttryck som rasera välfärden, orättvis fördelningspolitik, löntagarfientliga förslag om varje förslag till begränsning av utgiftsökningen inom socialförsäkringssystemet. Därigenom har socialdemokratin låst fast sig själv vid ett kompensationssystem som i praktiken kommer att innebära antingen fortsatta skattehöjningar eller kraftiga begränsningar i den egentliga offentliga konsumtionen - utbildning, sjukvård, omsorg, rättsväsen, försvar m.m. Denna styvnackade politik är i själva verket det största hotet mot välfärdspolitiken. I den reviderade finansplanen sägs att skattetrycket bör hållas nere (vilket låter som om det redan vore lågt vilket sannerligen inte är fallet) och att utrymme för reformer måste skapas genom omprövningar och omprioriteringar. Men några omprövningar eller omprioriteringar föreslås inte. Det talas allmänt om behovet av rehabilitering för att undvika arbetsskade- och sjukskrivningsfall och om möjligheten för förtidspensionerade att återgå till förvärvsarbete. Detta är i och för sig utmärkt, men det räcker inte som program för att möta problemet med kostnadsökningarna i socialförsäkringssektorn. 5.1 Nej till regeringens skattehöjningar Som har framgått ovan avvisar regeringens förslag till höjd moms och höjda arbetsgivaravgifter. Den stramare finanspolitik som skulle ha varit önskvärd borde ha beslutats . Åtgärderna kunde då ha utformats så att de stod i överensstämmelse med den långsiktiga strategin. Dagens överhettning är således ett direkt resultat av tidigare underlåtenhetssynder. har föreslagit en stramare finanspolitik än vad regeringen genomdrivit. Om detta hade blivit beslut skulle dagens akuta läge aldrig ha uppstått. I det nu uppkomna läget står valet mellan åtgärder som har mycket snabba effekter, dvs. i praktiken skattehöjningar, och att avstå från att försöka påverka utvecklingen under innevarande år och i stället inrikta den Mot. 1988/89 ekonomiska politiken på att påverka utvecklingen . Med hänsyn till de skadliga effekter som vi menar att ytterligare skattehöjningar skulle få avvisar vi förslagen om höjda skatter. problem är inte att vi har för låga skatter - skatterna är tvärtom redan för höga. 5.2 Ett stort steg i skattereformen I den reviderade finansplanen påtalas gång efter annan de negativa effekterna av dagens skattesystem och de positiva effekter som en skattereform kommer att få. Det framhålls t.ex. att den sänkning av skatten på arbetsinkomster som planeras torde få betydande positiva effekter på arbetsutbudet (sid. 4). Även för att förbättra ekonomins funktionssätt och öka produktivitetstillväxten är den planerade skattereformen av största betydelse (sid. 5). Skattesystemet motverkar inte bara ökat arbetskraftsutbud utan rymmer också inslag som motverkar en uppgång i hushållens sparande (sid. 23) samt försämrar resursallokeringen i den svenska ekonomin (sid. 20). Höga marginalskatter ökar inflationstrycket och bristerna i skattesystemet lämnar ... utrymme för skatteplanering och skatteundandragande (sid. 22). Den omfattande skattereform som planeras sägs därför ha viktiga fördelningspolitiska syften (sid. 22). Regeringen konstaterar således att den enskilda åtgärd som skulle vara av störst positiv betydelse för svensk ekonomi är en skattereform med kraftigt sänkta marginalskatter. Vi delar denna bedömning - vi har i själva verket framfört just detta förslag under en följd av år och inte alltid med instämmanden från regeringen. Slutsatsen i den reviderade finansplanen är emellertid att ingenting skall göras . Enligt vår uppfattning är det fel att vänta så . Den bild av den ekonomiska utvecklingen med tilltagande flaskhalsar och trögheter understryker det angelägna i att inte även 1990 skall bli ett förlorat år. Till detta bidrar också den negativa produktivitetsutveckling som uppmätt samt den akuta krisen inom t.ex. barnomsorgen. Vi föreslår därför att ett väsentligt steg i reformeringen av skattepolitiken tas . Det borde vara möjligt att då genomföra en betydande del av den skattereform som i övrigt är planerad att genomföras . Vi föreslår att regeringen tidigt återkommer till med ett förslag till skatteskala och finansiering av skattesänkningen enligt nedanstående riktlinjer. - För flertalet heltidsarbetande sänks marginalskatten . För den stora majoriteten innebär det en reducering från till . Även i det lägsta inkomstskiktet sänks marginalskatten. - Utformningen av skatteskalan innebär att avdragens värde begränsas till . Det bidrar till att göra det mindre lönsamt att ta upp nya lån. - Det automatiska inflationsskyddet återinförs. - Finansieringen av marginalskattesänkningen bör ske genom en kombination av minskade offentliga utgifter och höjningar av andra skatter. Besparingarna i de offentliga utgifterna bör genomföras i enlighet med av Mot. oss tidigare framlagda förslag. Därutöver bör viss basbreddning kunna Fi61 ske i linje med vad som kommer att föreslås av de olika skatteutredningar I första hand bör sådana förslag genomföras om vilka det råder relativt - Genom en sådan uppläggning av finansieringen, där minskade offentliga utgifter utgör ett viktigt inslag, kan skattetrycket sänkas . En reform med denna inriktning innebär att många av de positiva effekter en skattereform kan väntas leda till kan uppnås . 5.3 Stimulanser av hushållens sparande Sänkningen av marginalskatterna bör kombineras med särskilda stimulanser för hushållens sparande för att få en väl avvägd stabiliseringspolitisk effekt. Det stora steg i skattereformen som vi ovan föreslagit betyder i sig förbättrade villkor för hushållens sparande. Genom att avdragens värde minskas till minskar, som framhållits, motivet för lånefinansierad konsumtion, vilket verkar sparstimulerande. Dessutom anser vi att det av oss tidigare förordade förslaget om långsiktigt bundet sparande i bank på samma villkor som pensionssparande i försäkringsbolag bör införas . I samband därmed bör också de beloppsgränser som gäller för avsättning till sådant sparande avskaffas. Den nya asymmetri som på regeringens förslag beslutat om i fråga om aktiebeskattningen bör elimineras. Det sker enklast genom att den s.k. tvåårsregeln avskaffas och att realisationsvinster och -förluster behandlas symmetriskt med en skattesats på . Utförsäljning och börsintroduktion av statliga företag kommer också att fungera som en stimulans för hushållens sparande, åtminstone om utförsäljningen sker till allmänheten snarare än till stora institutioner enligt förslag. Utförsäljningen har också en likviditetsindragande effekt i ekonomin. Även vårt förslag att avskaffa de kollektiva löntagarfonderna innebär en stimulans för hushållens sparande. Vi har vid upprepade tillfällen krävt att den särskilda straffskatten på anställdas andel-i-vinst tas bort. Vinstandelssystem har enligt vår mening stora positiva effekter för samhälle, näringsliv och anställda, inte minst de anställdas intresse av att spara i det egna företaget. För att stimulera och underlätta en fortsatt utveckling av vinstandelssystem bör därför, under förutsättning att bindningstiden inte understiger , vinstandelar inte beläggas med socialavgifter. Regeringen lägger inte fram några förslag om sparstimulanser. Tvärtom föreslås en försämring av sparandevillkoren inom allemanssparande!. Räntan på allemanssparande! föreslås lagregleras till minst diskontot minus , vilket i regel torde innebära en försämring med just . Villkoren inom allemanssparandet kan komma att förändras i samband med skattereformen 1991, men bör inte en separat försämring av avkastningen genomföras. Vi avvisar således regeringens förslag på denna punkt. 5.4 Andra stimulanser av arbetskraftsutbudet Utöver ovan nämnda förslag finns det anledning att göra det möjligt för de pensionärer som så önskar att fortsätta förvärvsarbeta utan att merparten av inkomsten försvinner i skatt. Vi föreslår således att ett förvärvsavdrag på . från inkomst av tjänst eller rörelse införs för pensionärer. Dessutom bör lagen om anställningsskydd förändras så att den som är har rätt att kvarstanna i förvärvsarbete under . Som vi har föreslagit bör möjlighet skapas för asylsökande att ta tillfälligt arbete även innan asyl beviljats. Detta är naturligtvis främst motiverat av humanitära skäl men skulle också kunna få positiva effekter på arbetskraftsutbudet. Vi vill också betona vikten av att t.ex. kommuner och landsting ser över sin tjänstekonstruktion och skapar fler heltidstjänster. finns missnöje med att tjänsterna i alltför hög grad är deltidstjänster, och om det steg i skattereformen som vi föreslår genomförs kan önskemålen om heltidstjänster väntas öka än mer. I detta sammanhang är tillgången på barnomsorg av stor betydelse. Som vi framför i en särskild motion är läget krisartat i stora delar av landet. Enligt vår uppfattning blir det omöjligt att uppnå målet om full behovstillfredsställelse vid utgången av 1991 om regeringens hårdnackade motstånd mot barnomsorg i enskild regi står kvar. 5.5 Den offentliga sektorns förnyelse Den offentliga sektorn spelar en central roll i det svenska samhället. Den svarar för inre och yttre säkerhet. Den har stor betydelse för utbildning, forskning och kultur. Den är ett viktigt instrument för en ambitiös välfärdspolitik. Den offentliga sektorn har ca 1,4 miljoner sysselsatta och dess konsumtion motsvarar av bruttonationalprodukten. Hur den hushållar med sina resurser har således en betydande inverkan på den svenska samhällsekonomin. Det påverkar också utrymmet för ytterligare reformer. Enligt flera beräkningar har produktiviteten i den offentliga sektorn sjunkit med . Även tycks produktiviteten ha sjunkit om än i reducerad takt. Vi är medvetna om svårigheterna att göra produktivitetsmätningar inom den offentliga sektorn. I underlaget för de gjorda bedömningarna finns emellertid material som klart indikerar att produktiviteten bör kunna höjas. En sådan indikation är förekomsten av olika produktivitet i likartade verksamheter . Det finns mot den bakgrunden starka skäl att söka nya vägar att utveckla och förnya den offentliga sektorn. För denna utveckling finns två huvudstrategier: en inre reformation genom delegering, decentralisering, målstyrning och en bättre personalpolitik samt en yttre reformation genom konkurrens, entreprenader och enskilda alternativ. Dessa strategier bör enligt mening inte ses som alternativ utan komplement till varandra. 1988/89 Fi61 En huvuduppgift i den inre reformationen är att bättre ta till vara de idéer, Mot. 1988/89 de kunskaper och den yrkesskicklighet som de offentliganställda besitter. Fi61 Stelbent regeltänkande måste vika för tydliga mål och ökad frihet för personalen. Kreativitet måste stimuleras genom bättre belöningssystem. Personlig utveckling måste uppmuntras genom vidareutbildning, specialisering och arbetsbyten. Politikerna måste våga lita på personalen. En huvuduppgift i den yttre reformationen är att ge de enskilda alternativen inom vård, omsorg och utbildning rätt att verka på lika villkor. Det ger valfrihet, en alternativ arbetsmarknad för de offentliganställda och en chans att starta eget - inte minst för många kvinnor. Men det driver också på den inre förnyelsen. Konkurrensen ger medborgarna en chans att rösta med fotterna. Konkurrensen sporrar arbetsgivarna att ta bättre hand om personalen. En inre och yttre reformation av den offentliga sektorn skulle bidra till att öka produktiviteten och stimulera en för hela samhällsekonomin nödvändig utveckling av tjänstesektorn. I en särskild motion till har vi utförligt redovisat vår syn på hur förnyelsen av den offentliga sektorn bör genomföras så att vi får mer valuta för skattepengarna. har länge förordat att statsskulden förvaltas på ett mera effektivt sätt. De smidigaste upplåningsformerna är statsskuldsväxlar och riksobligationer. Detta är också de mest kostnadseffektiva upplåningsformerna. Regeringen tycks nu ha kommit till insikt om att allemanssparande! är en dyr upplåningsform som dessutom ger för stort tillflöde från ren statsskuldsförvaltande synpunkt. Därför föreslås nu att avkastningen på allemanssparande! skall försämras, på så sätt att regeringen skall ges rätt att bestämma räntan med minimum bestämd till diskontot minus . är räntan bestämd till diskontot (). Vi har stor förståelse för behovet av en kostnadseffektiv statsskuldspolitik, men anser att regeringen valt en sällsynt dålig tidpunkt för den föreslagna förändringen. Regeringen räknar uppenbarligen med att den försämrade avkastningen på allemanssparande! skall leda till att hushållen minskar sitt sparande i denna form. Den bedömningen är säkert riktig. Vi anser emellertid de negativa effekterna av en ytterligare minskning av hushållens sparande i nuvarande ekonomiska situation vara väsentligt större än de problem fortsatt tillflöde av allemanssparande skapar för statsskuldspolitiken. En förändring av villkoren inom allemanssparande! bör ske först i samband med den planerade skattereformen och införandet av ett separat inkomstslag för kapital med allmänt sett lägre beskattning på hushållens finansiella sparande. Vi avvisar således den nu föreslagna ensidiga försämringen av avkastningen inom allemanssparande!. 5.7 Kredit- och valutapolitiken har tidigare föreslagit att nu bör undersöka möjligheterna till anknytning till det europeiska monetära samarbetet, EMS. Vi vidhåller denna uppfattning. Valutaregleringens aviserade slopande gör det naturligt att överväga frågan om valutapolitiska regim. Målet är och förblir en fast växelkurs. tillbaka anges denna i förhållande till en korg av utländska valutor. I praktiken har emellertid den svenska kronans värde påverkats av de stora kurssvängningarna för dollarn, som dessutom har givits dubbel vikt i korgen. EMS erbjuder en fastare punkt att anknyta kronan till. Kursrelationerna i detta system har varit oförändrade . Genom en EMS-anknytning skulle ytterligare markera att inflationsmål och valutakursnorm måste tas på allvar. Vi skulle också få del av det stöd som centralbankerna i EMS-länderna ger varandras valutor om behov uppkommer. Enligt ett rådsbeslut är det inte nödvändigt att vara medlem av EG för att delta i EMS. EMS-samarbetet vilar på ett avtal mellan deltagarländernas centralbanker. Det är således inte någon del av EGsystemet. Ingen centralbank i en icke-EG-stat har emellertid ännu framställt någon önskan om sådan medverkan, varför de närmare formerna, som torde få fastställas i förhandlingar, inte är klarlagda. Som isolerad åtgärd löser inte en EMS-anknytning problemen i den svenska ekonomin. Men om den ekonomiska politiken i övrigt ges rätt inriktning kan ett sådant steg ge ett värdefullt bidrag till kampen mot inflationen. Vi är mycket positiva till den avreglering som skett på kreditmarknaden . En väl fungerande kreditmarknad har stora fördelar från effektivitetssynpunkt. Vi anser att även kvarvarande delar av kreditregleringen bör avskaffas och lagen om kreditpolitiska medel då ersättas av en regelrätt beredskapslag för extraordinära situationer. Vi konstaterar också att utvidgningen av omsättningsskatten på aktier till fondkommissionärers egenhandel samt införandet av omsättningsskatten på penningmarknaden har fått stora negativa effekter. Omsättningen på den svenska börsen har sjunkit kraftigt och handeln med svenska aktier drivs i allt större omfattning utomlands. Den s.k. valpskatten har medfört att kostnaderna för låntagare på penningmarknaden, inte minst för staten, har blivit avsevärt högre . Omsättningsskatter av detta slag leder till höga kostnader för att genomföra transaktioner och försämrar därmed likviditeten på marknaden. Detta är till nackdel främst för de mindre aktörerna som är beroende av en smidigt fungerande handel. Vi anser att omsättningsskatterna bör avskaffas . Den budgetpolitik som förordar utgår som vi tidigare framfört från tre riktlinjer. För det första kan vi inte acceptera de allvarliga brister inom vård, omsorg och utbildning som blir alltmer uppenbara. Detta kräver en genomgripande förnyelse av hela den offentliga sektorn men också i det korta perspektivet resurstillskott. För det andra är det lika uppenbart att utgifterna i de stora generella systemen för inkomstöverföringar håller på att explodera. En omfattande översyn krävs för att undvika detta. I avvaktan på att denna ger resultat kan vissa besparingar göras, delvis för att finansiera de nödvändiga förbättringarna i själva verksamheterna. För det tredje är det önskvärt med en sänkning av det totala skattetrycket. För /90 innebar våra förslag utgiftsökningar på ca . för satsningar på det glömda - utbyggnad av eget rum, gruppbostäder för dementa, höjt vårdbidrag till familjer med barn med handikapp, andra reformer för handikappade samt ökade resurser för att korta sjukvårdsköerna. Andra områden där vi föreslog ökade resurser var skolan, miljön, kulturen, familjepolitiken, regionalpolitiken samt bistånds- och flyktingpolitiken. Vi föreslog utgiftsminskningar (inkl höjda tobaks- och alkoholskatter) på . Sammantaget innebar förslagen således ett utrymme på ca . för i första hand en sänkning av inkomstskatten 1990. Vi har senare föreslagit att en del av detta utrymme bör avsättas för att förstärka försvaret. Vi föreslår nu att ett stort steg tas i skattereformen . För att delvis finansiera det inkomstbortfall som då uppkommer använder vi det nämnda besparingsutrymmet på ca . Dessutom bör som vi tidigare nämnt ytterligare reducering kunna ske av bostadssubventionerna samt vissa basbreddningar i syfte att ge ökade skatteintäkter. Det förslag till statsbudget som regeringen presenterar i den reviderade finansplanen är inte fullständigt. Den aviserade höjningen av den allmänna löneavgiften finns i en särskild proposition och de statsintäkter som följer därav synes inte vara inkluderade i kompletteringspropositionen. Inkomsterna från den allmänna löneavgiften i bilaga 1.5 är således upptagna till ca , en siffra som torde komma att öka med ca . om löneavgiften höjs enligt regeringens förslag. har regeringen utan närmare förklaring justerat ned siffran för Tillkommande utgifter netto från . till 200 milj.kr. Hur detta skall tolkas är synnerligen oklart. Sammanfattning av ställningstagande till regeringens förslag - avvisar den föreslagna höjningen av mervärdeskatten . - avvisar den i särskild proposition föreslagna höjningen av den allmänna löneskatten liksom den ytterligare höjning som föreslås gälla i . - föreslog att tobaksskatten bör höjas så att eftersläpningen i prisutveckling kan hämtas in. kostade ett paket cigaretter i skatteklass II kr. skulle detta i fast penningvärde vara kr. Cirkapriset för detta paket i tobakshandeln är f.n. kr. Till följd av rabatterbjudanden o.dyl. kan paketet ofta köpas till ett ännu lägre pris. Vi vidhåller vårt förslag att Mot. 1988/89 tobaksskatten bör höjas med ca 3:- paketet. - Den föreslagna höjningen av skatten på alkohol anser vi vara för liten. har föreslagit en höjning så att priset på alkohol stiger med . Vi vidhåller detta förslag. - föreslog att resterande mjölksubventioner skulle avskaffas och pengarna helt och hållet tillföras barnfamiljerna genom höjda barnbidrag. Barnbidraget kunde då höjas med . Det faktum att en riksdagsmajoritet av socialdemokrater och moderater beslutat avskaffa 250 milj.kr. av mjölksubventionerna som en ren besparingsåtgärd förändrar inte vår inställning - även dessa pengar bör således tillföras barnfamiljerna. Regeringens förslag att höja barnbidragen med . är således otillräckligt. - accepterar förslaget att höja ATP-avgiften och sänka folkpensionsavgiften . - förslag i fråga om statsbidragen till barnomsorgen presenteras i en särskild motion. Med den fria etableringsrätt som vi kräver bl.a. inom barnomsorgen gör vi bedömningen att det av regeringen nämnda beloppet på 900 milj.kr. inte kommer att vara tillräckligt. - Våra förslag beträffande den kommunala ekonomin och skatteutjämningssystemet presenteras i en särskild motion. Vi accepterar den föreslagna höjningen av den allmänna skatteutjämningsavgiften med resp. per skattekrona men avvisar den föreslagna ytterligare höjningen med . Vi säger också nej till den s.k. . - avvisar regeringens förslag att fortsättningsvis kunna bestämma räntan på allemanssparande! till diskontot minus . - Vi avvisar regeringens förslag om vidgad rätt för AP-fonderna att köpa aktier. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordats i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag om sänkta marginalskatter m.m. enligt vad som förordats i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag om stimulanser för hushållens sparande enligt vad som förordats i motionen, 5. att avslår förslaget om höjd mervärdeskatt, [att avslår det i proposition 151 framförda förslaget om höjd allmän löneskatt, både i hela riket och den särskilda höjningen i ,1 ] 6. att beslutar höja tobaksskatten enligt vad som förordats i motionen, 7. att beslutar höja alkoholskatten enligt vad som 17 förordats i motionen, 8. att beslutar höja barnbidraget med . per barn och Mot. 1988/och därvid avskaffar kvarvarande livsmedélssubventioner, Fi61 9. att avslår förslaget till förändring av 9 § lagen om allemanssparandet, 10. att avslår förslaget till förändring i lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden, 11. att hos regeringen begär förslag om förvärvsavdrag för pensionärer samt ändring i lagen om anställningsskydd enligt vad som anförts i motionen, 12. att hos regeringen begär förslag om rätt till tillfälligt arbete för asylsökande, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyelsen av den offentliga sektorn, 14. att som sin mening ger fullmäktige i riksgälden till känna vad i motionen anförts om statsskuldspolitiken, 15. att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad i motionen anförts om kredit- och valutapolitiken. () () () () () () () () () 1 1988/89 :Fi96.