mot · GC02Ub332 · 1989-01-25 00:00:00 — Då först får man det självförtroende som är nödvändigt att ha, inte minst för att klara skolan. Det är viktigt att både innehållet och arbetsformerna i skolan förändras. Brist på inflytande och möjligheter att förändra leder för många elever till en känsla av vanmakt och maktlöshet. Detta kan i sin tur yttra sig på olika sätt. För en del elever känns skolan totalt meningslös, man låter helt enkelt bli att gå dit. Andra vänder maktlösheten till aggressivitet mot sin omgivning. Mobbing och vandalism kan bli följder av detta. Mobbing och förstörelse är ett allvarligt problem i skolan . De olika initiativ som tagits i form av antivåldsgrupper och informationskampanjer är naturligtvis lovvärda. Men det behövs mer genomgripande initiativ som angriper grunden till missförhållandena, dvs bland annat bristen på reella möjligheter för eleverna att påverka sin dagliga situation. har visat på denna koppling. I sitt yttrande över betänkandet Skola för delaktighet (SOU 1985:30) skriver man bl a: Ökat inflytande, ansvar och delaktighet är den väg vi rekommenderar för att minska problemen med skadegörelse, skolk, mobbing etc. Den viktigaste enheten i skolan är klassen och därför är det av största vikt att klassrumsdemokratin utvecklas. Eleverna måste ges reella möjligheter att tillsamans påverka sin gemensamma situation, att tillsammans med lärarna planera och utforma undervisningen och få ett forum, där de kan diskutera gemensamma angelägenheter och nya idéer. Klassrumsdemokratin är en förutsättning för att lärare och elever skall kunna skapa en atmosfär av ömsesidig respekt och förståelse. I arbetet med att utveckla klassrumsdemokratin spelar klassråden en avgörande roll. Klassrådens verksamhet skall utvidgas så att undervisningen i den enskilda klassen planeras och utformas av eleverna tillsammans med läraren/lärarna. Klassen ska kunna påverka studiemetod, om man skall ha prov eller ej, och hur proven ska utformas (t ex grupprov eller prov med tillgänglig facklitteratur). Vpk anser att alla frågor som gäller klassen skall tas upp till behandling av eleverna. Hur detaljerat och på vilket sätt eleverna ska vara med och forma skolmiljön måste variera beroende på elevernas ålder. Vpk menar att det är viktigt att eleverna redan från första klass känner att de själva kan vara med och påverka skolan och sin egen skolsituation. Elevernas egen föreningsverksamhet i skolan bör stödjas. Det är viktigt att skolan uppmuntrar och tillvaratar elevers intresse att bilda eller engagera sig i skolföreningar. Elevernas möjligheter att påverka undervisning och arbetsmiljö i skolan måste förbättras. Eleverna är ofta utlämnade till lärares och skollednings välvilja. Vpk menar att elevernas formella rättigheter mäste stärkas. Vi har i en motion med anledning av regeringens proposition 1988/89:4 Skolans utveckling och styrning föreslagit sådana åtgärder. Olika undersökningar har visat på problemen med bristande kunskap och svalt engagemang hos de lokala skolpolitikerna. Det har även tagit sig uttryck i misstro från lärare och elever. Vpk menar att detta problem måste tas på allvar. Dels måste skolans och utbildningens status i samhället höjas dels behövs speciella insatser för de valda ledamöterna i de lokala skolstyrelserna. Vi anser att de förtroendevalda skolpolitikerna behöver utbildning i skolfrågor. Vpk föreslår att hos regeringen begär förslag om hur kunskapen och engagemanget i skolfrågor kan öka hos de förtroendevalda i de lokala skolstyrelserna. En skola för alla Vpk menar att en bra och likvärdig utbildning för alla barn i borde vara en självklar rättighet. Men tyvärr är det inte så om man ser till verkligheten istället för till läroplaner och skollag. Trots många och värdefulla förbättringar så är den svenska skolan fortfarande en klasskola. Barn ur överklassen klarar i allmänhet skolan med höga betyg, liten frånvaro och med ett stort intresse för vidare studier medan barn ur arbetarklassen generellt sett har lägre betyg, mer frånvaro och går ur skolan med ett svagare intresse för vidare studier. Dessutom är det tusentals elever som lämnar skolan utan att ens ha lärt sig att läsa och skriva tillfredsställande. Det finns flera olika anledningar till att skolan inte ger alla en likvärdig De grundläggande orsakerna står att finna i de orättvisor som finns i samhället i stort. Men en del orsaker finns inbyggda i skolans sätt att fungera. Allmän och särskild kurs Vpk arbetar för en sammanhållen grundskola där eleverna följs åt . Varje permanent nivågruppering, där eleverna delas in i grupper med sämre och bättre elever, innebär i praktiken att man frångår målsättningen om en likvärdig utbildning för alla. Olika elever har olika lätt för att lära sig olika delmoment och behöver därför lärarhjälp och stöd i varierande utsträckning. Men vpk menar att skolan inte får sänka ambitionsnivån för vissa elever och nöja sig med att vissa elever lämnar med väsentligt sämre kunskaper, och därmed möjligheter, än andra. När eleverna i åk 6 väljer allmän eller särskild kurs i matematik och engelska, är det i stor utsträckning ett val grundat på föräldrarnas ambitionsnivå och klasstillhörighet. Enligt vpks människosyn är inga elever bra eller dåliga. Elever är olika och har skilda behov och förutsättningar. Det måste skolan anpassa sig till, så att alla elever ändå ges en likvärdig utbildning. Eleverna ska ha rätt till den undervisning och det stöd som de behöver. Systemet med alternativkurser på högstadium försvårar en sådan utveckling. I undervisningsgrupperna för allmän kurs samlas dels elever som har svårt med vissa moment i undervisningen och därför är i behov av extra lärarhjälp, dels elever med sociala problem och ytterligare s.k. bråkiga elever. Dessa elever har vitt skilda behov. Det enda de har gemensamt är att de inte tillhör de mest lyckade eleverna. Resultatet blir en ohållbar situation för både läraren och eleverna. Vpk vill därför föreslå att den nuvarande uppdelningen i allmän och särskild kurs i matematik och engelska på avskaffas. Istället vill vi ha en individualiserad undervisning i en sammanhållen grundskola. På högstadium skall eleverna välja ett tillvalsämne. Det har visat sig att också detta val, liksom valet av alternativkurser i matematik och engelska, till stor del är ett val efter föräldrarnas ambitionsnivå och klasstillhörighet. Barn till föräldrar med höga ambitioner eller högre samhällsklass väljer franska eller tyska, medan det till största delen är barn ur arbetarklassen som befolkar kurserna i t ex teknik eller lokala tillval. Vpk menar att tillvalet i sin nuvarande utformning står i strid med den likvärdiga grundskoleutbildningen. Vi menar också att alla elever behöver utökade språkkunskaper. Därför anser vpk att B-språk i högstadium bör bli obligatoriskt så att alla elever lär sig ett B-språk. Men vi menar att språkundervisningen inte skall begränsas till endast franska och tyska. Eleverna skall också kunna välja andra stora världsspråk som t ex spanska, ryska eller något av våra stora invandrarspråk. Att ge möjlighet att läsa t ex finska, serbokroatiska eller grekiska som ett ordinarie ämne i skulle kunna ge många goda effekter. Långt fler människor skulle kunna göra ett bättre jobb inom barnom sorg, skola och vård t ex. Vårt samhälle blir allt mer mångkulturellt och kunskaper i de stora invandrarspråken efterfrågas av allt fler arbetsgivare. B-språksundervisning för alla elever ställer förstås lite annorlunda krav på undervisningen . Vi i vpk vill gärna betona att den kultur som språket är sprunget ur och sammanhör med skall vara en väsentlig del av Bspråksundervisningen. Vpks grundläggande uppfattning är att skolan skall organiseras på ett sådant sätt, och ges sådana resurser, att en bra utbildning skall kunna ges till alla elever. När skolan misslyckas med det så menar vi att orsaken i första hand står att finna hos skolan själv. Det är inte den enskilde eleven som är misslyckad som individ! Av den anledningen motsätter vi oss den s.k. anpassade studiegången som enligt vår mening är ett sätt för skolan att avsvära sig ansvaret för vissa elever. Eftersom det är skolan som har misslyckats så är det skolan som skall ändras inte eleven som skall bort. Vi menar att alla ska ha rätt till en grundskolekompetens. De elever som behöver särskilt stöd i skolan skall naturligtvis få det. Men vi inser också att samhällets alla orättvisor och missförhållanden inte kan lösas inom skolans ram. Den utslagning som sker i samhället i övrigt kommer så länge den fortgår att ge effekter också i skolan. Vpk vill föreslå att en utredning tillsätts för att se över situationen för de elever som har de största svårigheterna i skolan i syfte att förbättra deras möjligheter samt att se över den anpassade studiegången i syfte att minska användningen av denna åtgärd. En enhetlig grundskola som ger alla elever en likvärdig utbildning står i motsättning till varje form av urvalsskola. Vpk känner därför stor tveksamhet inför att införa s.k. profilskolor i där föräldrarna skall ges möjlighet att välja skola åt sina barn oavsett var de bor. Med profilskola menas att skolan satsar på en pedagogisk profil t ex . Skolan kan även satsa på en profil för innehållet i undervisningen t ex internationell förståelse. Lärarna skall kunna handplockas och det blir möjligt att minska på vissa ämnen för att kunna läsa mer av andra. Eftersom en del profilskolor säkerligen blir populära går det åt extra resurser där. Lärarresursen får man ta av grupptimmar och halvklasstimmar. Vpk befarar att de s.k. profilskolorna kommer att ta resurser från andra skolor i och med att en viss profilskola blir kommunens "skötebarn. Det blir de intresserade och ambitiösa föräldrarna som kommer att välja en viss s.k. profilskola. Kvar i de vanliga skolorna blir barnen till föräldrar som av olika anledningar inte ägnar sig lika mycket åt skolan, ofta barn ur arbetarklassen. De s.k. profilskolorna får ett positivt urval elever och den vanliga skolan ett negativt. Vpk menar att vi riskerar att få ett segregerat skolsystem. Vpk har i en annan motion med anledning av regeringens proposition 1988/89:4 Skolans utveckling och styrning motsatt sig den av regeringen föreslagna modellen med s.k. profilskolor. Vpk menar att hela landet främjas av att har en regional balans. Tyvärr har utvecklingen gått åt motsatt håll. Därför är det nu nödvändigt att på olika sätt främja en regional utveckling. Vpk menar att har råd att satsa på skolor i glesbygd. Det är nödvändigt för att inga barn skall ha orimliga avstånd till sin skola. 1 en annan motion till årets föreslår vpk ett särskilt stöd till skolor i glesbygd. En skola där ingen handikappas En skola för alla innebär också att skolans lokaler måste vara tillgängliga i den meningen att elever med olika slag av funktionshinder inte pga deras utformning hindras att delta i undervisningen. 1 äldre skolbyggnader är det regelmässigt så att det är förknippat med stora svårigheter för elever med rörelsehinder att ta sig fram. Både utvändigt och invändigt finns vanligen nivåskillnader utan hissar eller andra lyftanordningar. Men även i nya skolor kan man fortfarande stöta på samma problem. Där förekommer inte sällan att vissa undervisningslokaler, som t ex för slöjd och gymnastik, är otillgängliga. Resultatet blir då att de rörelsehindrade eleverna befrias från denna del av undervisningen. Detta är inte acceptabelt. Betecknande för tillgänglighetsproblemen i landets skolor är att man ännu inte har kunnat förverkliga det beslut som togs om att dela upp undervisningen av svårt rörelsehindrade gymnasieelever i fem regioner. finns det inte mer än två skolor - en i och en i - som fyller kraven på yttre och inre tillgänglighet. års besparingskampanjer i landets kommuner har bl a gått ut över städningen i skolorna. Det har lett till att elever med allergiproblem fått svårigheter. Det har till och med inträffat att sådana elever tvingats avstå från skolundervisningen under långa perioder. I sammanhanget bör påpekas att tillgängligheten inte bara är en fråga som rör eleverna. Eleverna har föräldrar som förväntas ta del i sina barns skolgång. Det är inte ovanligt att föräldrar har olika slag av funktionshinder, därför måste skolorna se ut så att de inte utestängs. Slutligen måste det också vara möjligt för den som har ett funktionshinder att fungera som lärare. Det är enligt vpks mening nödvändigt att göra en allmän översyn av i vad mån landets skolor är tillgängliga ur handikappsynpunkt. En sådan översyn bör också innefatta förslag om hur bristerna ska avhjälpas. Men hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om läromedel, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om frivilliga standardprov och frivilliga centrala prov, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en betygsfri grund- och gymnasieskola, 4. att beslutar om en försöksverksamhet med betygsfri antagning till gymnasieskolan i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att hos regeringen begär förslag om en plan för hur klasstorleken successivt skall minska till max 25 elever i hela , 6. att hos regeringen begär förslag om hur elevernas möjligheter att bedriva självstudier under likvärdiga förhållanden kan öka i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bestraffningar i skolan, 8. att hos regeringen begär förslag om hur kunskap och engagemang i skolfrågor ska öka hos de förtroendevalda i de lokala skolstyrelserna i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. att beslutar att avskaffa alternativkurserna i matematik och engelska på högstadium i enlighet med vad som i motionen anförts, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om B-språk på högstadium, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en utredning för att se över situationen för de elever som har de största svårigheterna i skolan i syfte att förbättra deras möjligheter samt att se över användningen av den anpassade studiegången i syfte att minska användningen av denna åtgärd, 12. att hos regeringen begär förslag om en allmän översyn av tillgängligheten ur handikappsynpunkt av skolväsendet i enlighet med vad som i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)