mot · GC02Fi78 · 1989-04-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi78 med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringsproposition) Barnomsorg måste finnas i de former och vid de tider som föräldrarna efterfrågar den. anser det därför vara en viktig uppgift att barnomsorgen byggs ut till full efterfrågetäckning. Vi vill i detta sammanhang hänvisa till partimotion (1988/89:So622) där vi har begärt ett förslag till ett krispaket för barnomsorgen, vilket behandlat. Tyvärr motverkar regeringen målet om den fulla efterfrågetäckningen på flera sätt. Detta sker dels genom att den uppreser spärrar mot vissa former av barnomsorg, dels genom att man successivt urgröper statsbidragen. har socialdemokraterna först motsatt sig men senare accepterat statsbidrag till familjedaghem samt daghem i ideell regi. Motståndet mot barnomsorg i enskild regi kvarstår och har lett till den s.k. lex Pysslingen. Enligt vår övertygelse måste olika former av barnomsorg av hög kvalitet välkomnas. En sådan öppen och positv attityd gagnar också utbyggnaden av barnomsorgen. Inte minst i då personaltillgången är svag är det viktigt att det finns ett väl tilltaget utrymme för förnyelse och tjänsteutveckling inom barnomsorgen. Statsbidragen till barnomsorgen har successivt urgröpts. Ett av socialdemokraternas fyra heliga vallöften valrörelse var att höja den statliga kostnadstäckningsnivån från . Detta löfte infriades, t.o.m. med råge, genom det statsbidragssystem som infördes . Därefter har emellertid täckningsgraden stegvis sänkts och ligger f.n. på . Detta är lägre än den nivå som socialdemokraterna angrep valrörelse. Enligt kommunförbundets beräkningar uppgick den kumulerade urgröpningen omräknad penningvärde till . Detta motsvarar 80 000 helt finansierade daghemsplatser. Urgröpningen har tillgått så att beloppen för statsbidragen har fastställts med mellanrum varvid mellanliggande penningvärdeförsämring endast delvis har kompenserats. Det nu framlagda förslaget följer helt detta mönster. Regeringen föreslår en viss uppräkning av statsbidragen , men påslaget är så blygsamt tilltaget att det reala värdet av statsbidragen fortsätter att sjunka. finansieras hela höjningen av kommunerna själva via den föreslagna Mot. 1988/89 höjningen av skatteutjämningsavgiften på /skr. motsatte sig konstruktionen av det nya statsbidragssystemet 1987 och vidhåller även nu sin kritik. Ett nytt system bör utarbetas som bör vara så administrativt lätthanterligt som möjligt samt neutralt gentemot olika huvudmän. Staten bör inte ha ambitionen att föreskriva vilka omsorgsformer och vistelsetider som är lämpliga. En del av det statliga stödet till barnomsorgen bör kanaliseras via föräldrarna i form av vårdnadsbidrag. Statsbidragssystemet bör inte ensidigt gynna långa vistelsetider. I likhet med regeringen anser vi att särskilda stimulanser kan behövas för att öka utbudet av barnomsorg på obekväma tider, men detta stöd bör inte enbart knytas till institutioner. Särskilda bidrag kan också erfordras för att stödja integrationen av barn med behov av särskilt stöd. Under uppbyggnadsfasen anser vi det vara nödvändigt och naturligt att statsbidragen till barnomsorgen ökar. Eftersom vi förutsätter att utbyggnaden blir ännu snabbare med den vidgade etableringsfrihet och ökade valfrihet för föräldrarna som vi förordar utgår vi från att påslaget /92 kommer att behöva bli större än de 900 milj. kr. som regeringen nu beräknar. Anslagsfrågan har emellertid inte att pröva . Mot bakgrund av det anförda hemställer vi, med avstyrkan av regeringens förslag i bil. 4 avsnitt 3.5 p. att hos regeringen begär förslag till ett nytt statsbidragssystem i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen. () ()