mot · GC02Jo704 · 1989-01-11 00:00:00 — Tillståndskrav för utplantering av rådjur på diskuteras en eventuell utplantering av rådjur på . Utplantering av rådjur kan med nuvarande bestämmelser ske fritt. Kraftiga protester har framförts mot att så kan ske utan att vare sig lokala eller regionala myndigheter eller naturvårdande organ kan påverka skeendet. De invändningar som har framförts mot en utplantering av rådjur är främst tre: risken för ökade trafikolyckor, risken för skador på grödor samt ingrepp i den naturliga faunan. Trafikolyckorna ökar generellt i landet och framstår för alla som ett viktigt samhällsproblem att komma till rätta med. Även antalet viltolyckor ökar. Polisrapporterade viltolyckor med rådjur/hjort inblandade var 1987 i 11 600 st varav ett 90-tal med personskador. Att anta att en dramatisk höjning av antalet trafikskadade skulle bli följden av rådjursutplantering på är således inte befogat. Det är dock svårt att inse det allmänna värdet av en åtgärd som, utan att ge någon som helst samhällelig vinst, med fog kan antas medföra ökade personskador m.m. Viltskador på grödor orsakade av rådjur är förmodligen inte särskilt stora. De rapporteras som regel inte då statlig eller annan ersättning knappast utgår. Uppgifter finns dock, exempelvis från , om att skadorna tenderar att öka på skogsplanteringar särskilt av tall. Vissa trädgårds- och blomodlingar av exempelvis purjolök och penséer är också utsatta för rådjur liksom villaträdgårdar. Rådjur tillhör inte det gotländska artbeståndet. Enstaka utplanteringar lär ha gjorts och släpptes några par rådjur som ansågs försvunna. Enstaka djur har även släppts ut på . En klart negativ inställning till att påverka det gotländska viltbeståndet framförs bl.a. av viltteknologiska institutionen vid i . Man motsätter sig därifrån en utplantering av rådjur på grund av särställning i faunahänseende. Flera andra i övriga förekommande arter saknas på , t.ex. mullvad, utter och grävling. Man kan spekulera om den relativt artfattiga faunan kan ha bidragit till den artrika på ön. hemställde 1986 om en ändring i Naturvårdsförordningen så att utplantering av för ön främmande djurslag ej skulle tillåtas. Regeringen avslog denna begäran. 1987 överfördes de aktuella bestämmelserna till Jaktförordningen. Ingen särbehandling av gjordes då. I ett frågesvar i förklarade jordbruksminister att han är beredd att medverka till en ändring av dessa ställningstagan den om det visar sig finnas skäl för detta. Syftet med denna motion är att visa att sådana skäl föreligger. En bestämmelse för enbart motiveras av att det är det enda området i dit inga landlevande djur kan ta sig utan mänskligt ingripande. Kommunstyrelsen på har tagit ställning mot rådjur på . Under förutsättning att fullmäktige följer kommunstyrelsens förslag kommer kommunen att hos regeringen begära ändring i tillämplig förordning så att särbehandlas och för skall gälla att tillstånd erfordras för utplantering av för främmande djurarter. Rådjur skall inkluderas i detta förbud. skall dock möjligheterna att medge undantag åvila . Det är av största vikt att jaktförordningen, eller den förordning som regeringen finner lämplig, tillförs en bestämmelse som gör utplantering på av för ön främmande djurarter beroende av tillstånd från . Sådant tillstånd bör givetvis föregås av samråd med kommun och länsstyrelse. Med hänvisning till det i motionen anförda om befarade negativa följder av en utplantering av rådjur på , samt särställning i faunahänseende hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utplantering av rådjur på . 1988/89 Jo704