mot · GC02Jo42 · 1989-05-09 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo42 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Prisstödet till jordbruket i norra Syftet med prisstödet till jordbruket i norra är att höja lönsamheten till en nivå som är jämförbar med den som uppnås vid jordbruksföretag i . En betydande del i de lönsamhetsskillnader som finns mellan jordbruket i norra och ligger av naturliga skäl inom växtodlingen. har vid beräkningar av merkostnaderna för mjölk-, kött- och fläskproducerande företag i norra redovisat kostnadsskillnaderna gentemot motsvarande företag i dels med egen produktion av foderspannmål, dels utan egen odling av spannmål och där behovet skall täckas genom inköp. Kalkylberäkningarna visar en betydligt högre kostnad vid produktion med egenodlad spannmål. föreslår att merkostnaderna skall beräknas med utgångspunkt ifrån att endast en tredjedel av spannmålsbehovet produceras inom mjölkoch köttföretagen och utgår kalkylmässigt ifrån att ingen spannmål odlas vid smågris- och slaktsvinsföretagen. Detta är också utgångspunkten för det förslag till uppräkning av stödbeloppen som redovisas i propositionen. Med hänsyn till mycket klara och entydiga riktlinjer angående jordbruket i norra som fastslagits såväl jordbrukspolitiska beslut som därefter är det nu tillämpade beräkningssättet i hög grad anmärkningsvärt. Förslaget i propositionen skulle innebära följande effekter som är oförenliga med fastlagda jordbrukspolitiska riktlinjer. Redan vid justeringen av prisstödet 1986 (prop 1985/86:166) föreslog regeringen en beräkningsmodell som reducerade kostnadsskillnaden för foderspannmål med en tredjedel. avvisade förslaget och ökade prisstödet med 100 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Om hela kostnaden för egen foderspannmål beaktas i den nu aktuella kalkylen är behovet av ökat stöd inom mjölkproduktionen 109 milj. kr. jämfört med föreslagna , för köttproduktionen (nötkött, får och lamm) 38 milj. kr. jämfört med föreslagna 17,4 milj. kr. samt slaktsvin och smågrisar 9 milj. där ingen ökning av stödet föreslås i propositionen. 1988/89 Jo42 46 1 1988/89. mantaget krävs en höjning av stödet med 156 milj. kr. eller 101 milj. kr. utöver regeringens förslag. Regeringens motiv för att begränsa kostnadskompensationen är av allt att döma densamma som redovisades i prop 1985/86:166 nämligen Det är t.ex. inte ekonomiskt försvarbart att producera hela behovet av fodersäd inom stödområdet. Från produktionsteknisksynpunkt är dock en viss produktion av fodersäd i norra nödvändig. Från företagsekonomisk synpunkt är den redovisade uppfattningen närmast befängd. Enbart med tanke på att investerat kapital i maskinlinjer, byggnader för torkning, maskinförvaring m.m. inte kan frigöras innebär att de fasta kostnaderna kvarstår även om behovet av foderspannmål helt eller delvis köps från annat håll. Spannmålsodlingen har i samband med strukturrationalisering och uppbyggnaden av KR- och SR-företag i norra rekommenderats och stimulerats från statliga myndigheter. För smågris- och slaktsvinsproduktionen har det i de flesta fall förelegat krav om en tillräcklig spannmålsareal för spridning av stallgödsel. De areella näringarna kännetecknas framför allt av en stor andel långvariga och icke flyttbara produktionsresurser i form av investeringar i mark och byggnader. För att jordbruksproduktionen skall kunna bevaras inom de mindre gynnade delarna av landet måste den förda jordbrukspolitiken kännetecknas av långsiktig stabilitet och kontinuitet. Tvära kast och ryckighet i jordbrukspolitiken motverkar investeringar och nyetablering inom näringen. Enligt jordbrukspolitiska beslut var utgångspunkten för stödet till jordbruket i norra att jordbruksproduktionen skulle bibehållas i ungefär den omfattning som den då hade i området. Enligt beslutet ansågs det med hänsyn till jordbrukets stora betydelse för befolkning, sysselsättning, service, miljö, m.m. i norra viktigt att även fortsättningsvis behålla ett regionalpolitisk! motiverat stöd för näringen i denna del av landet. Målsättningen års jordbrukspolitiska beslut beträffande jordbruksproduktionen i norra har därefter understrukits i och i samband med behandlingen av dessa frågor 1988 (/88:165, JoU 1987/88:25) skriver utskottet: Målsättningen skall vara att åter uppnå och bibehålla produktionsnivå enligt livsmedelspolitiska beslut. Till dess en ny långsiktig jordbrukspolitik beslutats av riksdag skall därför regeringen tillämpa de jordbrukspolitiska riktlinjer som gäller. Detta bör ges regeringen till känna. I den mån kostnaderna för egen produktion av foderspannmål inte skall beaktas i stödet till jordbruket i norra leder detta till en nedläggning av i stor omfattning inom stödområdet. I vissa bygder kommer det att röra sig om av åkerarealen. Det finns inget stöd för åtgärder som leder till en sådan utveckling i den av fastlagda jordbrukspolitiken. Samtliga smågris- och slaktsvinsföretag och även en stor del av mjölk- Mot. och köttföretagen skulle komma i konflikt med annan lagstiftning om det Jo42 inte finns möjlighet till spridning av stallgödsel. Den senaste tidens minskning av produktionen inom jordbruket i norra kan inte fortgå utan allvarliga effekter för uppsamling och förädling. Förutsättningarna för en rationell livsmedelsindustri, förnödenhetsförsörjning, djursjukvård och annan viktig serviceverksamhet skulle därmed försvinna. skulle en sådan utveckling leda till mycket stora problem i samtliga kommuner i hela stödområdet. En animalieproduktion i norra som till stor del skulle vara beroende av foderinköp från andra områden skulle innebära en kraftigt minskad försörjningsberedskap. I de jordbruks- och försvarspolitiska beslut som f.n. gäller har understrukits vikten av att livsmedelsproduktionen skall vara spridd över hela landet. Den i propositionen föreslagna begränsningen av kompensationen för merkostnaderna för foderspannmål i norra leder till effekter som strider mot målsättningarna i dessa beslut. Produktstöd eller bidrag per djur I propositionen framhålls att den ökade ersättningen för merkostnader för jordbruket i norra , för att vara förenligt med GATT-överenskommelsen, inte kan betalas ut som produktstöd utan utgå till producenterna i form av bidrag per djur. Stödet till jordbruket i norra har tillkommit och utgör en viktig del i vårt lands regional- och beredskapspolitiska målsättning. I beslut om livsmedelspolitiken formulerades en särskild målsättning för jordbruket i norra . Utifrån Norrlandskommitténs och LMK:s förslag beslöts att produktionen i norra bör bibehållas i nuvarande omfattning, d.v.s. produktionsvolym. Med hänsyn till jordbrukets stora betydelse för befolkningen, sysselsättning, service, miljö, försörjningsberedskap m.m. har såväl 1984 som 1985 poängterat att stödet till jordbruket i norra är ett regionalpolitisk! Vi tolkar inte GATT-överenskommelsen så att den förhindrar ett enskilt land att söka uppnå tidigare beslutade regional- och beredskapspolitiska målsättningar. För att uppfylla produktionsnivå inom jordbruket i norra måste tillgängliga stödbelopp fördelas så att de ger största möjliga stimulans till ökning av produktionen. Ett produktstöd är i det fallet överlägset exempelvis arealstöd eller stöd per djur. Om produktionsmålet är viktigt skulle det med andra ord krävas högre stödbelopp vid utbetalning per djur än i form av produktstöd. 1* 1988/89. När det gäller det särskilda åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra anser lantbruksstyrelsen att detta bör tillföras 100 milj. kr. för nästa budgetår. Regeringen har emellertid endast föreslagit att programmet tillförs 45 milj. kr. För åtgärdsprogrammet har anvisats 200 milj. kr. för ett treårigt åtgärdsprogram. Syftet med programmet är att stödja uppkomsten av kombinationsföretag där jordbruk ingår som en del. Vi ser ingen anledning att nu skära ner stödet i förhållande till de föregående åren. Det är tvärtom i nuvarande situation viktigt att aktivt verka för kombinationsjordbruken. Detta anförs också av föredragande statsråd som dock anser att alternativ till den traditionella jordbruksdriften måste prioriteras. De föreslagna medlen bör därför enligt propositionens förslag inte få användas för traditionella jordbruksinvesteringar. Det är riktigt som anförs att övervägande del av de medel som utbetalats gått till traditionella jordbruksinvesteringar. Jordbruket är dock oftast basen i de s.k. kombinationsföretagen. Att stimulera till start av alternativ till traditionell drift tar dessutom tid varför den hittillsvarande utvecklingen inte kan anses onaturlig. Andelen stöd till kompletterande verksamhet har dessutom ökat under senare del av åtgärdsprogrammet. Regeringen anser på de grunder man anför att 45 milj. kr. Vi anser att den av lantbruksstyrelsen förordade nivån är nödvändig. Vi anser att bör besluta att det särskilda stödet även fortsättningsvis måste uppgå till 100 milj. kr. Inga restriktioner beträffande medlens användning bör utfärdas. Det kan konstateras att de åtgärder som beslutats för Norrlandsjordbruket ej varit tillräckliga för att upprätthålla jordbruksproduktion. Produktionen har sjunkit med . är rekryteringen till jordbruket mycket liten. Åldersfördelningen bland jordbrukarna är också sådan att avgången blir mycket omfattande . De åtgärder vi föreslår i denna motion är inte tillräckliga för att bryta den negativa trenden. Vi anser därför att den parlamentariska grupp som diskuterar den framtida jordbrukspolitiken får i uppdrag att föreslå erforderliga åtgärder för att Norrlandsjordbruket skall upprätthållas produktionsnivå. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stödet till jordbruket i norra är att betrakta som ett regionalpolitisk! stöd och att principiella ändringar i fråga om jordbrukspolitiska målsättningar skall godkännas av , 2. att anvisar ytterligare 101 milj. kr. utöver den höjning Mot. av prisstödet till jordbruket i norra som regeringen föreslagit, Jo42 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om formen för utbetalning till producenterna av den ökade ersättningen för merkostnaderna i norra , 4. att anvisar ytterligare 55 milj. kr. till det särskilda åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra utöver vad regeringen föreslagit, 5. hos regeringen begär att den parlamentariska arbetsgruppen får i uppdrag att föreslå erforderliga åtgärder för att produktionsnivå skall kunna långsiktigt upprätthållas. () () () () () ()