mot · GD02Sk23 · 1989-11-28 00:00:00 — Skatten på aktievinster innehav 1989,1990 och 1991 framgår av tabell 5 nedan. Skatt på aktievinst innehav: 1989 1990 1991 Försämringen för lägre inkomsttagare blir ännu större, eftersom regeringen vill ta bort schablonavdraget vid mindre aktieförsäljningar. är beskattningen av riskvilligt sparande högre i än i omvärlden. De skatteskärpningar som regeringen föreslår och som blir konsekvensen av uppgörelsen mellan regeringen och innebär att gapet vidgas ytterligare. Regeringens och strävan är att införa en nominell beskattning av reavinster på aktier och motsvarande värdepapper och att vinster från dessa skall beskattas i sin helhet. De föreslagna åtgärderna är ett steg i den riktningen. Det föreslagna skatteuttaget i förening med att den nuvarande gränsen mellan äldre och yngre aktier slopas innebär att skatteuttaget vid försäljningar av korttidsinnehav beskattas lindrigare, medan beskattningen av aktier som innehafts skärps för alla inkomsttagare, men mest i låg- och medelinkomstlägen, vilket framgår av tabell 5. Utgångspunkten för dessa partier har varit att kapitalvinster är detsamma som kapitalinkomster. Så är emellertid inte fallet. Kapitalvinster uppkommer oftast under risk och med ofta betydande inflation mellan förvärv och försäljning. Reavinstbeskattningen av vinster på aktier bör enligt moderata samlingspartiet utformas på följande sätt. Vid vinstberäkningen får anskaffningsvärdet indexuppräknas. Vid vinst på värdepapper som innehafts bör skattefrihet övervägas i överensstämmelse med vad som gäller i andra länder. Skattesatsen bör vara . Mot denna bakgrund bör, i avvaktan på en sådan utformning av kapitalvinstbeskattningen , ingen ändring av procentsatsen av den skattepliktiga andelen av aktievinster genomföras för . Däremot bör den assymetri som följer av den begränsade rätt till avdrag för korta reaförluster som infördes i samband med regeringens nyårspaket slopas. Detta sker enklast genom att den s.k. tvåårsgränsen helt tas bort. Därmed skulle vinster från såväl korta som längre aktieinnehav beskattas på samma sätt. 7.5 Avdragsbegransning på pensionssparande Regeringen föreslår att det allmänna avdraget för pensionsförsäkringspremie minskas . Avdragsbegränsningen föreslås omfatta de avgifter som erläggs under och avser taxering. För kommer därmed grundvalarna för det privata pensionssparandet - såväl det avtalade som det individuella - att rubbas. Det förslag som regeringen nu framför gäller visserligen endast , men den uppgörelse som slutits mellan socialdemokraterna och innebär att ytterligare försämringar för det privata pensionssparandet kommer att införas . Den s.k. engångsskatt som socialistiska majoritet genomdrev 1986 och som bara skulle bli en engångsföreteelse får därmed en permanent efterföljare. Många betvivlade att det då verkligen handlade om en engångsföreteelse. Det talades om konfiskation och retroaktiv beskattning och att regeringens agerande var ovärdigt en rättsstat. Många arbetade hårt på att försöka stoppa förslaget, däribland de borgerliga partierna, som stod eniga i sitt motstånd mot pensionsskatten. Med hjälp av vpk lyckades emellertid socialdemokraterna driva igenom försämringen. De försämringar när det gäller pensionssparandet - både det avtalade och privata - som kommer att införas riskerar inte bara att minska tryggheten på ålderns höst för många miljoner människor. De nya pålagorna är också skadliga för , eftersom de riskerar att leda till minskat sparande, ökad Mot. 1989/90 konsumtion och större underskott mot omvärlden. Den nu föreslagna avdragsbegränsningen står också direkt i strid med det riksdagsbeslut som togs i fråga om ändrade regler för efterlevandepension. Dessa förändringar förutsatte att avdragsrätten för pensionsförsäkringar inte skulle ändras. I ett yttrande skrev skatteutskottet: En utgångspunkt skall därvid vara att de grundläggande avdragsvillkoren avseende för frivilliga pensionsförsäkringar inte försämras. (SkU 1987/88:9 y). instämde (SfU 1987/88:29). Moderata samlingspartiet delar alltjämt den uppfattning som de båda utskotten förde fram och som senare ställde sig bakom. Mot denna bakgrund avvisar vi bestämt den föreslagna avdragsbegränsningen för pensionssparande. Vi motsätter oss även övriga planerade åtgärder mot pensionssparandet såsom skatt på avkastningen och uttag av s.k. grundavgift. 7.6 Skärpt indirekt beskattning beskattning föreslog en breddning av skattebasen för mervärdeskatten, innebärande att i huvudsak all konsumtion av varor och tjänster skall beskattas. Således föreslogs även att nuvarande s.k. reduceringsregler på vissa områden skulle slopas. Kommittén lämnade även förslag om punktskatterna, energibeskattningen samt vägtrafikbeskattningen. Regeringens avsikt är att betänkandets förslag skall ligga till grund för förslag till lagstiftning som föreläggs , och att beslut kan fattas om nya regler fr.o.m. . Redan nu föreslår emellertid regeringen att vissa basbreddningar införs i syfte att finansiera de ändrade inkomstskatteskalorna . Mot denna bakgrund föreslås ändringar när det gäller mervärdeskatten på energiområdet och såvitt avser vatten, avloppsrening och sophämtning samt serverings- och hotelltjänster. Regeringen föreslår även förändringar av försäljningsskatten på motorfordon. Moderata samlingspartiet avvisar regeringens förord för en ökning av mervärdeskatten. Den föreslagna basbreddningen i kombination med slopande av gällande reduceringsregler avseende fastighetsområdet och hotelloch restaurangnäringen skapar negativa samhällsekonomiska effekter. Konsumentprisindex stiger som en följd av alla de förslag som kommittén för indirekt beskattning föreslog. En extra prishöjning på blir följden enligt beräkningar utförda av SPK. Konkurrensen mellan verksamhet i egen regi och entreprenadverksamhet snedvrids på många områden i jämförelse med vad som gäller . Efterfrågan sjunker i de branscher som blir föremål för ökad beskattning. De negativa konsekvenserna av en sjunkande efterfrågan förstärks i de regioner där turistnäringen har stor betydelse. Slopandet av reduceringsreglerna för hotell- och restaurangtjänster leder till en högre mervärdeskatt än i övriga västeuropeiska länder. Detta driver upp turistpriserna och gör mindre attraktivt, vilket har en direkt negativ inverkan på bytesbalan Tjänstebalansen väntas därmed försvagas med ca . I samband med att avtal träffas om samarbete mellan och EG kan Sk23 en basbreddning av mervärdeskatten emellertid bli aktuell i syfte att möljiggöra ett deltagande i den inre marknaden. Vissa reduceringsregler kan i ett sådant läge också komma att avvecklas. Eftersom osäkerheten är stor om den framtida indirekta beskattningen inom EG är det felaktigt att nu höja uttaget av mervärdeskatt. Det får till följd att vi fjärmar oss än mer från vad som gäller i de olika avseende skattenivån. En anpassning till EG kan ske på två sätt. I samband med att avtal träffas sker den anpassning som blir följden av ett avtal. I avsikt att ange inriktningen mot ett samarbetsavtal med EG kan emellertid en anpassning av mervärdeskatten aktualiseras, då EG:s ställningstagande om en harmonisering av de indirekta skatterna fastlagts. Ökade skatteintäkter till följd av en EG-anpassad basbreddning av mervärdeskatten bör enligt moderata samlingspartiet användas för att sänka nuvarande skattesats. Med utgångspunkt från vad som finns angivet i EG:s s.k. sjätte direktiv kan en basbreddning leda till en generell sänkning av mervärdeskattenivån från till . En sådan åtgärd får ingen nämnvärd effekt på konsumentprisindex. För bygg-, hotell- och restaurangbranscherna mildras volymminskningarna. I kombination med sänkta inkomstskatter kan en sådan förändring i stället leda till positiva effekter för dessa näringar. Mot denna bakgrund avvisar vi regeringens förslag att slopa de särskilda reduceringsreglerna för serverings- och hotelltjänster. Vi avvisar även förslaget att skattskyldigheten skall utvidgas till att också omfatta tillhandahållande av kost åt personal. Även förslaget att mervärdeskatt skall tas ut vid tillhandhållande av vatten samt för tjänster avseende avloppsrening och sophämtning avvisas. När det gäller mervärdeskatt på energi delar vi i och för sig regeringens uppfattning att en övergång till en sådan beskattning bör ske utan att avvakta harmoniseringen i EG. Med tanke på att miljöavgiftsutredningen presenterat ett delbetänkande om ekonomiska stödmedel i miljöpolitiken bör emellertid beslut om den framtida energibeskattningen anstå och gälla . En övergång till att inordna energiområdet i mervärdeskattesystemet bör kombineras med att nuvarande punktskatter inom detta område slopas. införs en koldioxidskatt avseende fossila bränslen. Bensinskatten ersätts delvis av en trafikskatt. Mervärdeskatten vid tillhandahållande av värme fastställs till noll procent. När fossila bränslen används som insatsmedel i industriprocesser exempelvis i cementindustrin skall någon koldioxidbeskattning inte ske. Då vi inte vill höja nuvarande energiskatteuttag avvisas förslaget om höjning av kilometerskatten och bensinskatten. Några förändringar av elskatten bör inte heller komma i fråga. Mot bakgrund av att regeringen inte tagit ställning till hur avdragsrätten avseende ingående mervärdeskatt på förvärv och kostnader beträffande s.k. rörelsebilar skall hanteras avvisar vi förslaget angående försälj ningsskatten på motorfordon. Regeringens förslag på energiområdet leder till kraftiga fördyringar för så- Sk23 väl hyresgäster som villaägare. Priset på el stiger till ca för en normal lägenhet i som förbrukar 2000 kWh/år. Kostnaden uppgår till ca . Årskostnaden för lägenheten stiger därmed med . En normalvilla utan elvärme i förbrukar 5 000 kWh/år. Kostnaden per kWh uppgår till ca . Regeringens förslag innebär att kostnaden stiger till . Årskostnaden stiger således med . En normalvilla med elvärme i förbrukar 20000 kWh/år. Kostnaden utgör ca . Denna kostnad stiger till . Årskostnaden stiger således med . 7.7 Särskilda åtgärder beträffande pensionärer Regeringen anför att höjningar av den indirekta beskattningen leder till en höjning av konsumentprisindex. Eftersom en sådan prisökning även höjer det s.k. basbeloppet, något som i sin tur höjer basbeloppsanknutna förmåner som pensioner och studiemedel, föreslås att basbeloppet inte skall räknas upp med hänsyn till den extraordinära prisökning som orsakas av skattereformens finansiering. Motivet till regeringens ställningstagande är att det annars skulle ske en omfördelning mellan bl.a. pensionärskollektivet och övriga grupper i samband med skatteomläggningen. Moderata samlingspartiet avvisar bestämt den föreslagna ordningen att kopplingen mellan konsumentprisindex och basbeloppet skall upplösas. Enligt vår mening är det angeläget att pensionärer och andra grupper känner en trygghet och en säkerhet inför statsmakternas ambitioner att kompensera dessa grupper för eventuella prisförändringar. beslöt att kommunalt bostadstillägg till fokpensionär inte skulle avtrappas till följd av inkomst av tjänst. Beslutet innebar att marginaleffekterna på inkomster av förvärvsarbete skulle minska med från de tidigare nivåerna på . Syftet med förändringarna - som vi tillstyrkte - var att möjliggöra för pensionärer att fortsätta att arbeta även efter pensionsåldern. En sådan ökning av arbetsutbudet bedömdes vara positiv för hela samhällsekonomin. Enligt vår uppfattning kommer marginaleffekter på ändå att leda till ett förhållandevis litet intresse för förvärvsarbete efter pensionsåldern. För att erhålla mer påtagliga stimulanser för pensionärer att förvärvsarbeta bör marginaleffekten inte överstiga den som gäller för andra inkomsttagare. Detta mål uppnås om det extra avdraget inte avtrappas för inkomst av förvärvsarbete. Regeringen bör därför lägga fram förslag om detta med verkan fr.o.m. . Eventuellt kan vissa beloppsgränser övervägas. Vi vill också här anföra att vi motsätter oss att en grundavgift tas ut på pensionärers förvärvsarbete . 8.1 Förändringar av tvångssparandet Regeringen föreslår att personer för vilka sparbeloppet för skulle understiga inte skall erlägga något sparbelopp. Vidare föreslås att sparbelopp för som understiger skall återbetalas senast . Moderata samlingspartiet gick emot beslutet om tvångssparandet . Tvångssparandet är ett konjunkturpolitiskt slag i luften. Det har dessutom föregåtts av skandalöst dålig information till alla dem det berör. En rad uppbördsfrågor och andra frågor av teknisk karaktär lämnades obesvarade , och konsekvenserna har uppenbarligen förvånat också många av dem som stod bakom beslutet i . Vår kritik mot tvångssparandet har också fått stöd av en rad initierade konjunkturbedömare och fristående ekonomer. Även regeringens egen höstbedömning av den ekonomiska utvecklingen bekräftar invändningarnas riktighet. Dessutom upplevs tvångssparandet som ett allvarligt ingrepp i den personliga integriteten och är ett exempel på en förmyndarattityd som skarpt ogillas. Enskilda människor måste själva få bestämma om de vill spara eller konsumera av sina inkomster. backar regeringen från det ursprungliga förslaget, vilket bekräftar att vår kritik var riktig. Men regeringen tar dessvärre inte steget fullt ut till att föreslå ett fullständigt avskaffande av tvångssparandet. Detta innebär att många personer med inkomster som något överstiger den gräns där tvångssparandet skall ske drabbas av orimliga marginaleffekter. Moderata samlingspartiet vidhåller sin kritik och föreslår att river upp hela beslutet och avskaffar tvångssparandet. 8.2 Förlängning av generalklausulen Regeringen föreslår att generalklausulen förlängs t.o.m. . Generalklausulen är så allmänt formulerad att den i princip kan tillämpas på varje rättshandling med skattekonsekvenser och därmed leda till högre skatt för den enskilde. Det blir i sådana fall omöjligt att i förväg veta om klausulen kommer att tillämpas. Klausulen är, enligt vår mening, oacceptabel från rättssäkerhetssynpunkt. Lagen mot skatteflykt bör därför avskaffas. 9.1 Sänkta marginalskatter och sänkt skattetryck Moderat skattepolitik syftar till att ge enskilda människor möjlighet att själva disponera över en större del av sina inkomster. Därigenom minskas deras beroende av den offentliga sektorn. Familjer och enskilda skall normalt kunna leva på sina arbetsinkomster och ha möjlighet att förbättra sin situation genom egna insatser. Den moderata skattepolitiken är också ett medel för att uppnå ekonomisk tillväxt, låg inflationstakt och arbete åt alla som vill arbeta. Alla tjänar på Mot. att dessa mål uppnås, främst de med låga inkomster och i små ekonomiska Sk23 Moderata samlingspartiet har förordat en genomgripande skattereform, senast i motionen En skattereform för 1990-talet (1988/89:Sk374). Vi står fast vid den inriktning av skattepolitiken som förordades i denna vår partimotion . Vi konstaterade då mot bakgrund av den rådande konjunktursituationen och bristen på arbetskraft samt den alltför svaga tillväxten i ekonomin att det var särskilt angeläget att påbörja en långtgående marginalskattereform rrjed ett stort steg . Det viktigaste hindret för en ökad tillväxt är det höga skattetrycket. Enligt regeringens höstbedömning fortsätter det att stiga från 1988 till beräknade 1989 och till 1990. 1982 var skattetrycket . Den mest angelägna uppgiften för den ekonomiska politiken är mot denna bakgrund att snabbt genomföra en skattereform som innebär att såväl marginalskatter som skattetryck sänks. * Det är endast om skattetrycket sänks som en skattereform kan ge tillräcklig dynamik i ekonomin. En skatteomläggning inom ramen för ett oförändrat skattetryck ger begränsade effekter, vilket bekräftas av regeringens höstbedömning, som innebär ökad inflation, lägre tillväxt och vidgade underskott gentemot omvärlden. * Det är endast om skattetrycket sänks som en skattereform kan genomföras utan att stora medborgargrupper genom högre skatt får betala andras skattesänkningar. Våra utgångspunkter för en genomgripande skattereform är: Skattereformen skall utformas så att skattetrycket sänks. Den statliga inkomstskatten skall slopas upp till en inkomst av 200 000 kro För inkomstdelar över denna gräns bör en statlig skattesats på högst uttas. Skatteskalan skall inflationsskyddas. Skiktgränsen i skatteskalan bör dess utom uppjusteras i takt med reallöneutvecklingen, så att andelen inkomsttagare som betalar statlig inkomstskatt inte ökar genom ökade realinkomster. För att skattereformen inte skall undergrävas genom kommunala skatte höjningar måste den kombineras med ett kommunalt skattestopp . Kapitalinkomster skall beskattas med en enhetlig skattesats på högst 30 Även kapitalvinster som uppkommer t.ex. vid försäljning av bostäder och aktier bör beskattas med en enhetlig skattesats på högst efter det att hänsyn tagits fullt ut till inflationen. Nuvarande uppskovsregler vid villaförsäljning bör även gälla för bostadsrätter. Skattefrihet vid omplaceringar inom en aktieportfölj bör övervägas. Full avdragsrätt för ränteutgifter som avser eget boende. Skattereformen finansieras genom dynamiska effekter, besparingar i of fentliga utgifter samt strukturförändringar i skattesystemet. föreslog moderata samlingspartiet att ett första steg i skattereformen skulle tas 1990. Vårt förslag, som i detalj redovisats i motion 1988/89:Sk374, innebar att ungefär en tredjedel av marginalskattesänkningarna skulle genomföras . Vi ansåg då att det första steget huvudsakligen borde finansieras med besparingar, vilket skulle bereda utrymme för en sänkning av skattetrycket . Effekterna på ekonomin av det moderata förslaget redovisades utförligt i motion 1988/89:Fi214. Av genomgången i denna partimotion framgår att tillväxten skulle öka påtagligt som en följd av de stimulanser på utbudssidan som vårt förslag skulle ha inneburit. Förslaget om en sänkning av marginalskatterna 1990 med upprepades i motion 1988/89:Fi60 med anledning av den s.k. kompletteringspropositionen. Moderata samlingspartiet har självfallet fortfarande uppfattningen att ett första steg i en skattereform bör tas 1990 genom en sänkning av marginalskatterna med . Av dessa är 3-4 att se som en form av inflationskompensation i avsaknad av ett automatiskt verkande inflationsskydd i skatteskalorna. Denna skattehöjning som vi säger nej till skall självfallet inte finansieras. Statsfinansiellt bör resterande delar av sänkningen av marginalskatten pareras genom en kombination av minskade offentliga utgifter, strukturförändringar i skattesystemet samt s.k. dynamiska effekter. Genom en sådan uppläggning, där minskade offentliga utgifter utgör ett viktigt inslag, kan skattetrycket minskas . Denna inriktning överensstämmer med vad som föreslogs i ett gemensamt utskottsinitiativ i skatteutskott från moderata samlingspartiet och . Även om det råder osäkerhet om storleksordningen har ett flertal studier visat att en sänkning av marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet kan beräknas inverka mycket positivt på utbudet av arbetskraft och därmed på den ekonomiska tillväxten. En högre ekonomisk tillväxt i ekonomin leder även till större statsinkomster. Därigenom blir en marginalskattesänkning delvis självfinansierad. Resultatet av de studier som gjorts och som låg till grund för de detaljerade kalkyler vi presenterade i vår januarimotion (1988/89 Fi214) visade att skattesänkningar av den storleksordning som vi förordar innebär att ca kan finansieras genom dynamiska effekter. Vi utgick då från en extra ökning av arbetsutbudet med i storleksordningen 1990. En sådan ökning skulle självfallet minska de flaskhalsproblem i form av brist på arbetskraft som präglar arbetsmarknaden och därigenom även minska pris- och lönestegringstrycket. Beräknat på den genomsnittliga arbetstiden per sysselsatt innebär den för- Mot. 1989/90 utsedda ökningen av arbetsutbudet att arbetstiden ökar nästa Sk23 år eller motsvarande drygt . Det bör emellertid påpekas att det totala arbetsutbudet inte bara påverkas av en ökning av medelarbetstiden utan också av en ökning av antalet personer i arbetskraften. har såväl regeringen som regelmässigt underskattat ökningen av dessa båda faktorer. Sänkningen av marginalskatterna, ändringar av olika bidragsregler och inte minst de ökade möjligheter för pensionärer att förvärvsarbeta som våra förslag leder till medger en kraftig ökning av arbetsutbudet. Några exempel belyser detta: * Om all övertid i industrin togs ut i pengar i stället för i ledighet skulle till skottet bli ca 30000 årsarbeten. *1,5 miljoner yrkesverksammma arbetar deltid. Omkring 200 000 av dessa vill öka från deltid till heltid om ersättningen efter skatt blir rimligare. Det skulle ge ett tillskott på 50000 årsarbeten. * utnyttjar av alla i åldern möjligheten att hel Om en femtedel av dessa personer fortsatte sitt förvärvsarbete skulle arbetsmarknaden tillföras 60 000 nya årsarbeten. * har en internationellt sett hög sjukfrånvaro i . som frånvaron stigit drastiskt till i genomsnitt . Varje dags minskning ökar arbetsutbudet med nästan 20 000 personer. Den uppenbara slutsatsen är således att det finns en stor potential för en ökning av arbetsutbudet. Dessutom minskar svartarbetet när marginalskatterna sänks, i synnerhet som vårt förslag innebär att momsen inte höjs. I begreppet dynamiska effekter räknar vi också in den ökning av hushållssparandet som våra förslag kan väntas leda till (se avsnitt 9.2). Därigenom motverkas en del av den konsumtionsökning som sänkningen av inkomstskatten kan leda till. I uppgörelsen mellan socialdemokraterna och föreslås att skattehöjningar på nästan genomförs för att kompensera skattebortfallet av sänkta marginalskatter. Skatthöjningarna kommer att drabba personer med låga och medelstora inkomster hårdast. Orimliga regler införs också när det gäller exempelvis resor i tjänsten. Effekterna av den höjda bensinskatten försvårar inte minst för människor i glesbygden. Som framgått av de tidigare avvisar moderata samlingspartiet flertalet av de föreslagna skattehöjningarna. I en separat kommittémotion avvisar vi regeringens förslag att tidigarelägga en del av den till aviserade bolagsskattereformen redan till , alltså med retroaktiv verkan. Vi föreslår att tidigareläggandet skall gälla för inkomståret 1990.1 propositionen anger regeringen att bolagsskatteuttaget bedöms öka med till följd av tidigareläggningen . Som en följd av det förslag vi lagt infaller denna 30 skatteökning 1990 i stället . På skatteområdet bör ytterligare några åtgärder vidtas. Skattereduktionen för fackföreningsavgifter bör slopas från . bör avdragsrätten för vissa av arbetsgivarnas organisationskostnader tas bort i enlighet med de förslag ledamöterna från moderata samlingspartiet och lagt fram i inkomstskatteutredningen. Redan från finns också skäl att inte medge grundavdrag för kapitalinkomster. De införda och sedermera höjda skatterna på olika slags värdepapper har lett till en kraftig minskning av omsättningen på såväl aktie- som penningmarknaden. En stor del av handeln med svenska aktier sker utomlands. Enligt beräkningar av Aktiefrämjandet skulle slopad omsättningsskatt leda till ökade skatteintäkter med . Med tanke på det förändrade penningvärdet torde de positiva skatteeffekterna av slopad omsättningsskatt 1990 uppgå till . I tabell 6 redovisas de statsfinansiella konsekvenserna av våra skatteförslag. Statsfinansiella konsekvenser av de moderata skatteförslagen helår 1990 -19,3 Ändrade regler för förmögenhetsskatt -0,4 Ej avdragsrätt för endagstraktamenten Ej grundavdrag för kapitalinkomster Ökade intäkter vid slopad omsättnings Förändring av den offentliga sektorns in -7,8 Sammantaget uppgår således den reala statsfinansiella belastningen av de skatteförändringar som föreslås till . I och för sig skapar nuvarande överskott i statsbudgeten, som enligt den senaste prognosen väntas uppgå till för innevarande budgetår, utrymme för skattesänkningar utan kompenserande besparingar.