ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Bo3 · 1989-03-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo3 av och (båda vpk) med anledning av prop. 1988/89:89 om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån, m.m. Regeringsförslaget innehåller huvudsakligen justeringar av betalningsvillkoren för resterna av vissa gamla bostadslån. I dessa delar har vi inga invändningar. Möjligen kan den av bostadsutskottet beslutade remitteringen komma att visa att finslipningar är nödvändiga. Det får vi i så fall återkomma till under utskottsbehandlingen. Men insmuget bland de betalningstekniska justeringarna av gamla lån finns också ett förslag av helt annan karaktär. Det gäller förslaget att höja den garanterade räntan för sådana framtida ombyggnader som undantog från en kraftig räntehöjning i sitt beslut . Riksdagsbeslutet om differentierade ombyggnadsräntor med avsikt att stoppa onödiga ombyggnader men stimulera sådana som är angelägna med hänsyn till bl.a. bostadsförsörjning, social omsorg och kulturminnesvård har följts upp av ändrade förordningar från regeringen med ikraftträdande så sent som . smyger regeringen således fram förslaget att höja den ombyggnadsränta som med bred majoritet beslutat skall vara oförändrad jämfört med tidigare för särskilt angelägna åtgärder. har självklart ingen anledning att låta sig näpsas. Motivet att räntan för nybyggnad höjdes är inte godtagbart. Hade velat ha samma räntenivåer för vissa ombyggnadsåtgärder och nybyggnad så hade det beslutet fattats . Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget i prop. 1988/89:89 att höja den garanterade räntan för vissa ombyggnadslån . (vpk) (vpk) 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02Bo5 · 1989-03-13 00:00:00 — Motion till 1988/89: B o5 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:89 om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån, m.m. I propositionen föreslås ändrade betalningsvillkor för vissa äldre statliga bostadslån. Systemet med uppskjutna amorteringar avvecklas. I stället skall ett lån vara betalt räknat efter det att förflutit från husets färdigställande. En särskild lag skall stiftas för att göra dessa förändringar möjliga. Därutöver framläggs vissa andra förslag bl.a. beträffande beräkningsgrunderna för räntebidrag. Förslaget om ändrade betalningsvillkor motiveras i propositionen av att nuvarande regler är svåröverskådliga, komplicerade och försvårar en rationell låneförvaltning. Det finns i och för sig inget att invända mot denna beskrivning. Det kan antas att ett bärande motiv för de föreslagna förändringarna är strävan att åstadkomma ett förenklat dataprogram för denna låneförvaltning. innebär de förändrade amorteringsvillkor som föreslås att staten genom lagstiftning sätter gällande civilrättsliga avtal mellan staten och låntagarna ur spel. I ett tidigare fall 1982 avstod den dåvarande regeringen från att föreslå en likartad förändring eftersom det ansågs kräva en frivillig överenskommelse med låntagarna. Med tanke på de principiella och praktiska frågor som propositionen aktualiserar är det anmärkningsvärt att förslagen inte remissbehandlats. Vi förutsätter att så sker inom ramen för bostadsutskottets arbete. Det kan noteras att lagrådet för ett liknande resonemang. Vi förbehåller oss givetvis rätten att i utskottet framföra kompletterande synpunkter med ledning av vad som kan framkomma under en remissbehandling. Lagrådet understryker i sitt yttrande vikten av restriktivitet i avsteg från huvudprincipen: att ny lag inte skall rubba äldre avtals innehåll. Lagrådet har dock ansett sig kunna godta det i propositionen föreslagna avsteget bl.a. med hänvisning till att det bara i ett rent marginellt avseende ansetts kunna få negativa konsekvenser för den enskilde. Det finns i och för sig skäl för att på det sätt som regeringen föreslagit rationalisera låneförvaltningen. Tanken att staten ensidigt genom lagstiftning skall ändra villkor i avtal som staten tidigare träffat med låntagarna väcker dock starka betänkligheter. Mot den bakgrunden avstyrker vi regeringens proposition i denna del. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att avslår regeringens förslag till lag om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. () ()
mot · GC02Bo6 · 1989-03-13 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:89 om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån, m.m. Propositionen syftar enligt föredragande statsrådet till att åstadkomma förenklingar för staten vad avser den administrativa hanteringen av vissa äldre låneformer. Ambitionen att förenkla är lovvärd. Förslaget strider dock mot den grundläggande regel som säger att avtal skall hållas. För att minska risken för att staten skall missbruka sin makt till att godtyckligt ändra i avtal finns också, som lagrådet påpekar, en konstitutionell praxis som stadgar att grundprincipen bör vara att ny lagstiftning inte skall rubba bestående avtals innehåll. Det bör alltså finnas mycket goda skäl för att staten skall kunna ta sig friheten att genom lagstiftning ändra ingångna avtal, inte minst när staten själv är avtalspart. Avsikten med förslaget uppges inte vara att försämra villkoren för låntagarna, utan det sägs att i flertalet fall kommer de nya villkoren att vara likvärdiga med de tidigare gällande eller förmånligare. Visar sig förslaget i praktiken ändå medföra verkliga försämringar för vissa låntagare bör dessa inte tvingas in i systemet. har beslutat att sända ut förslaget på remiss. Remissyttrandena föreligger ännu inte. Skulle dessa visa att de berörda låntagarna accepterar den föreslagna ändringen av avtalsvillkoren bör den kunna genomföras oaktat de principiella betänkligheter som finns mot metoden. För det fall remissutfallet inte entydigt visar att låntagarna ser den föreslagna förändringen som positiv bör emellertid införas möjligheter för de nuvarande låntagarna att vidhålla de gamla avtalsvillkoren. Med hänvisning till det anförda hemställs att , för det fall remissutfallet inte entydigt visar att de föreslagna ändrade betalningsvillkoren för vissa statliga bostadslån bör genomföras med generell giltighet, beslutar att låntagare ges möjlighet att frivilligt ansluta sig till dessa. 1988/89 Bo6 () ()
mot · GC02Bo7 · 1989-03-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo7 av och (båda s) med anledning av prop. 1988/89:77 om ändringar i fastighetsbildningslagen (1970:988) m.m. I propositionen behandlas bl.a. boendeinflytande vid förvaltning av gemensamhetsanläggningar med skilda besittningsformer. Denna fråga behandlades i den utredning, Fastighetsbildning 4 (SOU 1986:29), som ligger till grund för propositionen. Utredningen redovisade två alternativ för att åstadkomma en mer rättvis fördelning av inflytandet vid förvaltning av gemensamhetsanläggningar med skilda besittningsformer. I propositionen föreslås emellertid ingen ändring av de nuvarande förhållandena. Problemet kan enklast beskrivas med hjälp av en motion som en kontaktkommitté lämnade till hyresgästernas kongress 1988. I motionen beskrivs ett bostadsområde med ca 135 hus ägda av allmännyttan och 65 privatägda radhus. Vid röstning inom samfälligheten får allmännyttan en röst och varje egnahemsägare en röst. I ekonomiska frågor kan allmännyttan begära röstning efter andelstal, dock med den begränsningen att röstetalet inte får överstiga en femtedel av det sammanlagda röstetalet för samtliga närvarande röstberättigade medlemmar. anser med rätta att detta är ett mycket orättvist system och ett hinder för att utveckla hyresgästernas inflytande över sitt bostadsområde. Det enklaste sättet att lösa frågan vore att slopa spärregeln och möjliggöra ett inflytande för hyresgästerna genom de avtal om boinflytande som finns mellan hyresgästorganisationen och fastighetsägaren. Departementschefen diskuterar denna lösning i propositionen, men anser att man med denna lösning inte kan bortse från risken för att en boendekategori med särintressen i förhållande till övriga boende inom området skulle kunna dominera samfällighetsföreningen om spärregeln slopades. Men dagens förhållanden innebär ju i så fall samma risk, med den inte oväsentliga skillnaden att småhusägarna tillsammans kan nå en rösträtt som vida överstiger det ekonomiska ansvar de genom sina andelstal får ta för besluten. Spärregeln bör därför slopas så att hyresgästerna kan få ett inflytande i proportion till det ekonomiska ansvar de får ta för samfällighetens beslut. Om inte detta kan accepteras bör alternativet med ett blockröstningsförfarande genomföras så att spärregeln omfattar alla besittningsformer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av reglerna för röstning i lagen om förvaltning av samfälligheter. () ()
mot · GC02Bo9 · 1989-03-16 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:77 om ändringar i fastighetsbildningslagen (1970:988) m.m. Regeringen föreslår att det hyresgästinflytande vid inrättande av gemensamhetsanläggning som är begränsat till storstadsområdena utvidgas till att gälla hela landet. Vid utövandet av sådant inflytande skall enligt regeringens förslag hyresgästerna företrädas av en organisation av hyresgäster som har avtal om förhandlingsordning för berörd fastighet eller, om en sådan förhandlingsordning inte finns, en riksorganisation av hyresgäster eller en förening som är ansluten till en sådan organisation och inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen. Enligt fastighetsbildningsutredningens betänkande Fastighetsbildning 4 (SOU 1986:29) är utövande av hyresgästinflytande i samband med anläggningsförrättningar en relativt sällsynt företeelse. Enligt vår uppfattning kan det ifrågasättas om dessa inflytanderegler fyller någon praktisk funktion. Vi vill emellertid inte motsätta oss att propositionens förslag genomförs. Det finns emellertid anledning att utvärdera i vilken utsträckning reglerna utnyttjas . Därför bör en utvärdering av denna form av hyresgästinflytande ske . Reglerna syftar till att ge hyresgäster ökat inflytande över det egna boendet. Det saknas då anledning att - såsom föreslås - ge organisationer denna rätt. Den bör givetvis tillkomma de hyresgäster som direkt berörs av eventuella förändringar och som bor i ifrågavarande fastighet. 7 § lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149) bör således utformas så att den ger hyresgästerna i de fastigheter som skall deltaga i anläggningen rätt att själva utse sina företrädare. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att utvärdering av hyresgästinflytande vid inrättande av gemensamhetsanläggning skall ske i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att då hyresgästinflytande vid inrättande av Mot. 1988/89 gemensamhetsanläggning kommer i fråga hyresgäster i de fastigheter Bo9 som skall deltaga i anläggningen skall ha rätt att själva utse sina företrädare. () () () ()
mot · GC02Fi44 · 1989-03-20 00:00:00 — 1988/89 :Fi44 av m.fl. (fp) med anledning av revisorers förs. 1988/ 89:18 angående Aktiebolaget stöd till idrotten revisorer har granskat det av staten helägda AB Tipstjänsts kostnader i form av reklam och stöd till olika ändamål inom den svenska idrotten. Granskningen har i huvudsak avsett . Revisorerna menar att Tipstjänst lämnat vissa föreningar och organisationer på idrottens område stöd som inte kan anses vara erforderligt för bolagets vadhållningsverksamhet. Enligt bolagets årsredovisning har som direkt stöd till svensk idrott utbetalats 40,7 milj. kr. Efter vad som framkommit av revisorernas granskning får det anses uppenbart att behov finns av tydligare - av fastlagda - riktlinjer för vad Tipstjänst får göra i fråga om stödverksamhet. Granskningen visar också hur viktigt det är att den utredning om alternativa finansieringsformer för idrotten, som föreslagit i partimotionen om idrottens villkor, kommer till stånd. I vart fall kan åtminstone två olika möjligheter för hur delar av Tipstjänsts vinstmedel direkt skall kunna främja idrottens verksamhet anvisas. Antingen bemyndigar att direkt förmedla en viss del av sitt överskott, som annars skulle levereras in till staten, till stöd försvensk idrott. Eller också beslutar att viss andel av Tipstjänsts inlevererade överskott direkt skall tillfalla idrotten. Det första förslaget innebär att - till skillnad från revisorerna inte är främmande för att Tipstjänst i viss omfattning skulle kunna fördela stöd till idrotten. Detta medför således att bolaget fördelar medel som inte har direkt samband med vadhållningsverksamhetens bedrivande. anser också att det finns skäl att låta olika organ fördela de statliga anslagen till idrotten. Mot denna bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av och riktlinjerna för en utredning om 1* 1988/89.3 sami. hur en viss del av AB Tipstjänsts överskott skall kunna ställas till Mot. 1988/89 idrottens förfogande.
mot · GC02Fi45 · 1989-03-21 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi45 av m.fl. (m) med anledning av revisorers förs. 89:18 angående Aktiebolaget stöd till Efter granskning av det av staten helägda AB Tipstjänst föreslår revisorer att den form av stödverksamhet som bolaget, enligt revisorerna, bedriver inte bör få förekomma i fortsättningen. Man föreslår vidare att begär att regeringen tar ställning till omfattningen av stöd till idrotten för vadhållningsverksamhetens bedrivande och underställer frågan för godkännande. Det totala beloppet för det som i bolagets årsredovisning betecknas som stöd och ersättning till svensk idrott är i det närmaste . Av revisorernas genomgång framgår att medel anslagits för viss verksamhet, vars innehåll är sådant att det kan ifrågasättas om det ligger inom ramen för AB Tipstjänsts befogenheter att helt eller delvis bekosta denna. Företaget måste därför, enligt vår mening, vinnlägga sig om en striktare prövning av de projekt det bidrar med finansiering till. Som framgår av revisorers rapport är emellertid det som betecknas stöd till helt övervägande del kostnader som har samband med tipsverksamheten. Till detta kommer en förhållandevis begränsad sponsorverksamhet. Enligt vår uppfattning strider därför inte AB Tipstjänsts åtaganden som helhet mot de regler som gäller. Som också framgår av granskningsrapporten är den idrottsliga verksamheten en förutsättning för större delen av Tipstjänsts verksamhet. I annat sammanhang har moderata samlingspartiet lagt fram förslag om en mera omfattande överföring av vinstmedel från Tipstjänsts verksamhet till idrottsrörelsen. Detta kräver ett särskilt riksdagsbeslut. Formerna för ett sådant överförande bör utredas skyndsamt, så att beslut kan tas . Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att avslår revisorers förslag 1988/89:18. Hans Nyhage (m) ()
mot · GC02Fi47 · 1989-03-21 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi47 av m.fl. (mp) med anledning av revisorers förs. 89:18 angående Aktiebolaget stöd till revisorers granskning av AB Tipstjänsts kostnader i form av reklam och stöd till olika ändamål inom den svenska idrotten för 1987 avslöjar otillfredsställande förhållanden vad avser bolagets vadhållningsrörelse i samband med tävlingar (tips och oddset) och i form av lottning (lotto och joker). Bolaget har inte inlevererat hela årsvinsten oavkortad till statsverket (efter aktieutdelning och sedvanliga avsättningar). Vissa föreningar och organisationer på idrottsområdet har lämnats visst direkt stöd i strid med bestämmelserna. Sammanlaget har ca 40 milj. kr. på detta sätt undanhållits från inbetalning till staten. Tipstjänst har bara tillstånd att ge bidrag till idrotten av överskottet på aktiviteten Stora Tipsveckan, ca 15 milj. kr. Både regeringens och bolagets rätt till att ge stöd enligt ovan är ifrågasatt av revisorerna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den av revisorerna ifrågasatta stödverksamheten bör upphöra, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att denna i budgetpropositionen 1989/90 bör ge en samlad och fullständig bild av hur stort belopp det totala statliga stödet till idrotten uppgår till.
mot · GC02Fö10 · 1989-03-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:FölO med anledning av prop. 1988/89:80 om verksamhet och anslag för det militära försvaret m.m. under /90 I rubricerade proposition föreslår regeringen att Bergslagens militärområde sammanslås med Östra militärområdet till ett nytt Mellersta militärområde fr.o.m. . behandlade frågan om antalet militärområden i vårt land. Även förelåg förslag på indragning av Bergslagens militärområde. Efter förslag från dåvarande försvarsutskottsledamöter avvisade en sådan indragning med i huvudsak följande motivering: En nedläggning av Bergslagens militär och civilområde medför en minskad förmåga att möta olika säkerhetspolitiska och operativa utvecklingar samt en minskad uthållighet i ledningssystemet. De beräknade besparingarna motsvarar inte nackdelarna av olika slag som ett nedläggningsbeslut skulle medföra. Vi kan nu konstatera att försvarsutskottets invändningar alltjämt äger giltighet. Det säkerhetspolitiska läget har inte, vad som redovisats, förändrats till det bättre och möjligheterna till ökad uthållighet i ledningssystemet kan antas vara oförändrade. Inte heller kan propositionens beräkningar om antagna anslagsbesparingar sägas vila på säker grund. Det har från Bergslagens militärområde redovisats förslag som gör det möjligt att från detta milo och med bibehållen miloindelning kunna förstärka andra områden vid behov. I propositionen redovisas att en nedläggning av Bergslagens militärområde skulle friställa 55 personer med i huvudsak kvalificerad militär utbildning för omplacering för förstärkning i andra kvarvarande militärområden. För dem som verkligen känner till rådande förhållanden framstår denna frigjorda personalresurs som i allra högsta grad överdriven. Ett 15-tal torde ha den utbildning som åsyftas i propositionen, resterande personalstyrka torde få övergå till helt andra sysselsättningar. Enligt vår mening borde en förändring av antalet militärområden inte behandlas i en särproposition utan övervägas tillsammans med de frågor som arbetande försvarskommitte har att utreda. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs 1. att avslår propositionen vad beträffar nedläggningen av Bergslagens militärområde, 2. att , vid händelse av beslut om förändring av antalet Mot. 1988/89 militärområden, som sin mening ger regeringen till känna att frågan FölO om den geografiska indelningen i militärområden och lokaliseringen av milostaber bör hänskjutas till nu arbetande försvarskommitté. () () gotab 88460, 1989
mot · GC02Fö13 · 1989-03-16 00:00:00 — Vi står fast vid vad som angavs i folkpartimotionen : Det skulle vara olyckligt om en möjlighet, att genom utbildning av vapenfria täcka delar av de stora bristerna på det civila skyddsområdet, stoppades på grund av skyddsskolans organisatoriska tillhörighet. Skulle vissa vapenfria åläggas utbildning vid en militär myndighet skulle det kunna påverka trovärdigheten i hela vapenfrisystemet. Följden skulle nämligen bli att den som söker vapenfri tjänst inte skulle kunna vara övertygad om att han inte skulle åläggas utbildning vid en militär myndighet. I motionen angav vi två möjligheter. Antingen blir skolan en egen myndighet direkt under regeringen. Eller också kan man knyta den till FOA, som ju är en myndighet direkt under regeringen. Vi föreslår att regeringens förslag avslås och att nu beslutar att låta totalförsvarets skyddsskola få ställning som egen myndighet direkt under regeringen. Ett sådant beslut hindrar inte en framtida lösning så att skolan inordnas under FOA, en lösning som har praktiska fördelar då FOA 4 i forskar just om skydd mot ABC-stridsmedel. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att innehållet försvarsbeslut måste förverkligas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambandet mellan den centrala militära stabsorganisationen och det uppdrag som givits försvarskommittén att granska den hittillsvarande försvarsplaneringen, 12 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om behovet av helikoptrar för sjuktransport, Föl3 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av luftvärn med medellång räckvidd, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett ökat antal ubåtar, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligare tunga kustrobotbatterier, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av försök med 2 1/2 månaders värnpliktsutbildning enligt överbefälhavarens förslag, 8. att beslutar att utöver regeringens förslag i proposition 1988/89:80 utöka det militära försvarets utgiftsram för /90 med och planeringsramen för /91 med i syfte att förverkliga innehållet försvarsbeslut, särskilt vad avser helikoptrar för sjuktransport, luftvärn med medellång räckvidd, ubåtar och tunga kustrobotbatterier, 9. att hos regeringen begär ett samlat förslag för hela marinen inför beslut om genomförandet av ett nytt marint utbildningssystem, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgångspunkterna vid förnyade förhandlingar med industrin om JAS 39, 11. att beslutar att totalförsvarets skyddsskola skall utgöra en självständig myndighet direkt under regeringen. () () () () () () () ()
mot · GC02Fö17 · 1989-03-21 00:00:00 — av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:110 om handläggningen av ärenden om tillstånd till vapenfri Propositionen föreslår en ny organisation för handläggning av ärenden om tillstånd till vapenfri tjänst. har under en följd av år föreslagit att prövningsförfarandet vid ansökan om vapenfri tjänst skall ses över. Vi har aktualiserat ett alternativt prövningsförfarande där den värnpliktiges huvuddokument i ansökan om vapenfri tjänst är en skriftlig förklaring, som skall vara tydlig i fråga om lagens centrala punkter och klart redovisa att ansökan bygger på en allvarlig personlig övertygelse. I ansökan om vapenfri tjänst bör också ingå någon form av intyg, som styrker tilltron till den värnpliktiges allvarliga övertygelse. En målsättning med prövningsförfarandet bör vara att huvudansvaret för ställningstagandet vilar på den värnpliktige - och inte på en utredare. Liknande förslag återfinns bland remissyttrandena angående den utredning som föregick proposition 1988/89:110. I proposition 1987/88:81 angavs, att regeringen då ansåg tiden mogen att göra en utvärdering av prövningsförfarandets effekter sedda mot bakgrund av de uttalanden som motiverade vapenfrireform. Föredraganden meddelade i propositionen, att han ämnar ta initiativ till att en sådan utvärdering kommer till stånd. För var detta ett välkommet löfte. Det var också en framgång för den opinion som finns bl a inom fredsrörelsen och kyrkorna. Regeringen bör meddela hur utvärderingen enligt proposition 1987/88:81 skall ske. Det bör ge regeringen till känna. Om prövningsförfarandet ändras, torde uppgifterna förändras för de nämnder, som handlägger vapenfriärenden. Detta kan också påverka personalbehovet för nämndernas kanslier. föreslår därför att beslut om den i proposition 1988/89:110 föreslagna reformen ej fattas . När den av regeringen utlovade översynen av prövningsförfarandet vid ansökan om vapenfri tjänst är klar, bör regeringen återkomma till med förslag dels om prövningsförfarandet, dels om den nämndorganisation som behövs för att handlägga vapenfriärendena. 1988/89 Föl7 () () Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att utvärdera prövningsförfarandet vid ansökan om vapenfri tjänst, 2. att beslutar avslå proposition 1988/89:110, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med förslag dels om prövningsförfarandet, dels om den nämndorganisation som behövs för att handlägga vapenfriärendena.