mot · GC02Jo601 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo601 av m.fl. (c) Mot Bioteknik 1988/89 VAD ÄR BIOTEKNIK? BIOTEKNIKENS RISKER , 8 Det mänskliga genomet-arvsmassan 13 Krigföring med bioteknik 13 LAGSTIFTNING OCH KONTROLL 15 1 198N/IW..? Biotekniken brukar definieras som en teknik för användning eller utveckling av tekniker som använder organismer eller delar av organismer för att producera eller förbättra varor och tjänster. Bioteknik är delvis något gammalt. Men senare tids forskning har givit biotekniken ny innebörd och nytt innehåll som kan innebära en revolutionerande omvälvning av samhället. Instrumenten har genom bl a gentekniken blivit mer precisa. Man kan i betydelse jämföra den moderna biotekniken och vad den, på gott och ont, kan komma att innebära för mänskligheten med kärnklyvningen och datortekniken. Biotekniken kan bidra till lösningen på många miljöproblem. Genom biotekniken kan nya produkter skapas och gamla produkter tas fram med nya metoder. Många medicinska frågor kan ha sin lösning i en utvecklad bioteknik. Dit hör t ex den medicinska delen av AIDS-problemet. följer med biotekniken allvarliga etiska frågor och stora miljörisker. Därför måste samhället kunna leda och kontrollera utvecklingen på bioteknikens område. Forskning och praktiska tillämpningar måste av samhället ges tydliga etiska, sociala och miljömässiga ramar. - initiativ till en omfattande etisk, social och miljöbetingad diskussion om biotekniken och dess tillämpningar - utarbetandet av en sammanhållen strategi för samhällets hantering av biotekniken - starkt stöd till den kunskapsuppbyggande forskningen inom bioteknikområdet, liksom till sådan utvecklingsverksamhet som syftar till att utnyttja biotekniken på bl a det medicinska området och för miljöändamål - en särskild biotekniklag - en bioteknikinspektion i avvaktan på en biotekniklag samt som delar i denna lag - förbud mot tillämpad insprutning av tillväxthormon i djur - förbud mot tillämpad embryoöverföring av klonat material - förbud mot skapande av mosaikdjur samt angivande av gränser för transgenetisk överföring - tillsvidare förbud mot frisläppande av genetiskt modifierade mikroorganismer i naturen - krav på riskvärdering av forskningsprojekt med stöd från forskningsfinansierande organisationer och myndigheter - införandet av en obligatorisk ansvarsförsäkring för genteknisk forskning och för biotekniska produkter baserade på utnyttjande av genteknik - förbud mot patentering av gentekniskt modifierade organismer etc - svenskt initiativ för en internationell konvention om bioteknik - svenskt initiativ för internationellt förbud mot användning av bioteknik för offensiv militär verksamhet samt för att skapa effektiva kontrollmöjligheter Vad är bioteknik? Biotekniken brukar definieras som användandet eller utvecklandet av tekniker som använder organismer eller delar av organismer för att producera eller förbättra varor och tjänster. Själva fenomenet bioteknik är inte nytt. Människor har valt ut och använt organismer för att åstadkomma förbättringar inom jordbruket, djurhållningen och livsmedelstillverkningen. Öljäsning, bakning, yoghurtframställning och vintillverkning är exempel på det . Det som är nytt är att man kommit in på nya användningsområden inom t ex medicinen och kemikalietillverkningen. Utvecklandet av nya tekniker inom biotekniken har inneburit något av en revolution. Det är två viktiga upptäckter inom det genetiska området som väsentligt har utvidgat biotekniken och dess användningsområde. Det gäller cellsammansmältningen och gentekniken (hybrid-DNA-tekniken). De har gjort det möjligt att kombinera gener mellan olika arter. Den genetiska informationen i en cell är uppbyggd av ett alfabet som är universellt. Det är samma alfabet för en cell vare sig den sitter i en brännässla eller i en groda eller i ett människoöra. Alfabetet består av bokstäverna A, C, G, T. kan man alltså på ett kontrollerat sätt förändra arvsanlag och överföra dessa mellan helt obesläktade celler, t ex från människa till bakterie. Upptäckten av DNA-strukturen 1953 och upptäckten av DNA-tekniken 1973 innebar förändringar av oerhört format. Hybrid-DNA-tekniken gör det möjligt att direkt arbeta med det genetiska materialet i enskilda celler. Möjligheten att styra vilka gener som ska användas av cellen gör det t ex möjligt att skapa mikroorganismer som producerar nya produkter eller redan existerande produkter på ett mer effektivt sätt. Man kan också få fram stora kvantiteter av produkter som annars bara finns i små mängder. Man kan också få fram mikro- och andra organismer som i sig själva är användbara. Med cellsammansmältningen kan man på konstlad väg förena celler och därmed kombinera egenskaper hos olika typer av celler i en enda cell. Utveckling och produktion av biotekniska organismer kan delas in i tre steg. För det första gäller det förändring av den genetiska informationen i en cell eller virus. Det förutsätter tillämpning av genteknik, cellsammansmältning eller mikroinjektion. Med dessa förändrar man informationen i det genetiska materialet antingen genom att med gentekniken förändra DNA i en individuell kromosom eller genom att med cellsammansmältning eller mikroinjektion lägga till eller byta ut hela kromosomer. Tekniker som fermentation används, för det andra, för att få större mängder av de förändrade organismerna. Om celler har förändrats till att producera nya produkter, då måste den nya produkten separeras från cellen. Denna procedur representerar det tredje steget i biotekniken. 1* 198X1X9. Biotekniken rymmer och kombinerar i sina olika led en mängd olika vetenskaper och kunskaper. Här ingår mikrobiologi, biokemi, fysiologi, enzymologi, genteknik och vanlig ingenjörskonst. Genom att t ex på ett tidigt stadium dela en cell eller en organism, modifierad eller inte, kan man få identiskt lika celler eller organismer. Detta kallas kloning. Det klonade materialet kan sedan användas för embryoöverföring. Slutresultatet kan t ex bli ett antal djur med identisk genuppsättning. Klonat material som kan användas för överföring är på väg att bli en stor kommersiell produkt, bl a i på kalvar och grisar. Biotekniken kan revolutionera morgondagens samhälle. Biotekniken kan bidra till lösningen av en rad stora problem som undernäring, sjukdomar, energibrist och miljöförstöring. De flesta resultaten av den biotekniska forskningen kommer förmodligen att återfinnas som hjälpmedel inom industrin, jordbruket och sjukvården. På den medicinska sidan kan man urskilja tre huvudområden: diagnostik, terapi och vaccin. Olika biotekniker har använts för att utveckla snabba och mycket känsliga och precisa diagnostiska verktyg. De har redan kommit in på den kommersiella marknaden och används i diagnostik och identifiering av HIVantikroppar vid bakteriell förgiftning av livsmedel och graviditetstest mm. Antikroppar används redan inom hälso- och sjukvård. Antikroppsbaserade diagnostiska metoder är ekonomiskt en mångmiljardomsättning. Den framtida användningen av antikroppar förväntas öka mycket kraftigt. Antikroppar kommer att kunna användas för att konstruera målsökande läkemedel. Antikroppar kan vidare komma till användning för att t ex rena blod från störande föreningar och celler, som har bildats som en följd av något sjukdomstillstånd. Genom den framtida utvecklingen av biosensorer och mikroelektronik kommer det att bli möjligt att kontinuerligt följa förändringar i t ex den kemiska sammansättningen av blodet. Detta kan få stor betydelse för såväl diagnostik som behandling av sjukdomar. Inom diagnostiken kan alltså många metoder bli enklare och mindre tidskrävande. Detta kan få en stor betydelse för den enskilda människan då snabba och säkra analyser kan utföras ute på mindre läkarmottagningar, som saknar möjligheter till analysverksamhet. Detta kan i sin tur kraftigt förändra förutsättningarna för sjukvården och egenvården i alla länder oavsett det gäller i-land eller u-land, storstad eller glesbygd. Många kommersiella bioteknikföretag i , och och på andra håll utvecklar mänskliga terapiprodukter. Många har redan kommit ut på marknaden, många andra håller nu på att testas och gå igenom tillståndsprövning runtom i världen. De första mänskliga terapimaterial som producerades genom modern bioteknik var insulin och mänskligt tillväxthormon. Världsmarknaden för sådana produkter är stor. Många vacciner för människor håller på att utvecklas med genteknik. 1988/89 flesta är baserade på levande virus, som alltså kan föröka sig självt. Många J06OI kommersiella bioteknikföretag försöker utveckla vaccin mot AIDS. Läkemedelsindustrin har av tradition hög kompetens inom biovetenskaperna och kemin. Detta har gjort att de har kunnat ta emot och utnyttja den nya biotekniken snabbare än någon annan sektor. De flesta förändringarna i jordbruket har under århundraden varit baserade på en långsam förbättring av använda grödor. har förädling genomförts genom att en organism tillförts nya egenskaper via sexuell korsning med besläktade organismer. Genom att utföra ett stort antal korsningsförsök med olika besläktade organismer och välja bland avkommorna kan man lyckas med att förbättra organismen. Den här typen av förädlingsarbete är osäker och tidsödande. Bioteknik som baseras på genteknik gör utvecklingen snabbare. Den gör det möjligt för vetenskapsmän att kombinera gener från växter som egentligen inte hänger samman. På det sättet kan man komma förbi barriärer som vanliga växtförädlare inte klarat av. Den nya teknologin gör att forskarna kan förändra det genetiska materialet i plantor, bakterier och djur. De kan förändra de egenskaper som överförs från en generation till en annan. Det är nu också möjligt att odla celler från en växt och föröka dem i cellkulturer. Genom tillsats av lämpliga växthormoner kan man sedan få cellerna att åter bilda fullvärdiga plantor. Från en enda växt är det på det sättet möjligt att få ett i stort sett obegränsat antal identiska växter på betydligt än i klassisk växtförädling. Om man vill förbättra växtens kvaliteter finns det möjlighet att göra det med olika gentekniker. Särskilt utvalda gener från en annan växt kan tillföras cellerna. En växt kan på så sätt få förmåga att producera mer högvärdiga proteiner. En annan möjlig förbättring är att öka resistensen mot skadegörare. Om cellerna odlas i närvaro av ett visst virus kan en del av cellerna utveckla resistens mot viruset. Dessa celler kan sedan förökas och därefter användas för produktion av resistenta plantor. Grödans karaktäristiska egenskaper som motstånd mot torka, möjlighet att stå emot saltvatten, sjukdomsmotstånd, kort sagt allt som varit av intresse för växtförädlare, kommer att komma i fokus för biotekniken. I många fall kan industriella produkter baserade på lantbrukets råvaror få en skjuts framåt. Inom bl a fytokemin kan väsentliga framsteg förutses inom . kommer man också i större utsträckning att kunna ta tillvara avfall från jordbruket. Avfallen från växtsidan är till stor del cellulosa och lignin. Olika typer av mikroorganismer kan göra om dessa substanser till andra organiska föreningar. Det ställs förhoppningar att biotekniken ska kunna göra det möjligt att odla växter på breddgrader där det tidigare inte varit möjligt att odla dem. Tillgången på grödor och på produkter som växterna ger kan vara mer jämnt fördelad på jorden. Växtförädlingen kommer delvis att kunna överbrygga klimatologiska skillnader genom att påverka resistens mot t ex torka och köld. Även möjligheterna att odla växtceller i cellkulturer kommer att delvis sudda ut odlingsbegränsningar som finns. Biotekniken kommer kanske att erbjuda billigare och snabbare sätt att höja produktionen av stapelvaror i tredje världen och detta utan dagens utnyttjande av dyrbar mekanisk utrustning och kemikalier. Inom djurförädlingen kommer biotekniken att få stor användning.Genom att kartlägga gener som är kopplade till vissa egenskaper kommer man att kunna styra dessa egenskaper till ett djur. Ett exempel är när man tillför extra gener för produktion av tillväxthormon och därmed får djur med kraftigare tillväxt. Inom veterinärmedicinen har man stor hjälp av den snabba utvecklingen inom det humanmedicinska området. Bättre diagnostiska metoder, användning av syntetiska vacciner samt möjligheter att erhålla bättre och billigare foder kan förbättra djurens hälsa. Gentekniken används också inom områden som gäller näringstillförsel och tillväxt hos djur. Så kan olika tillsatser, t ex vitaminer produceras till lägre kostnader om man utnyttjar mikroorganismer. Tillväxthormon för djur kan produceras i kommersiellt användbara kvantiteter genom utnyttjande av bioteknik. Ett tillväxthormon kan sedan göra det möjligt att få kor att producera mer mjölk men ändå använda mindre foder. Biotekniker som t ex mikroinjektion av specifika gener in i ett ägg och därpå följande embryoöverföring till en mottagande livmoder kan användas för att skapa okända hybrid-djur och för att införa nya karaktäristika på traditionella husdjur. Tidiga embryon från samma eller lika arter kan fogas samman och utvecklas till s k mosaikindivider - mosaikdjur. En känd engelsk artmosaik har åstadkommits mellan får och get, den s k geepen. Transgena individer skapas när en främmande gen överförs till ett djur och där t ex förmår åstadkomma produktion av ett för djuret nytt ämne. Detta kan ur t ex blod eller mjölk. Inom skogsbruket, där man av tradition är van vid långa produktionstider och långa tider för växtförädling, kommer biotekniken att ha en mycket stor potential. kommer det att bli möjligt att ta celler från ett träd med goda egenskaper, förbättra dessa med genteknik, föröka de nya cellerna via cellodling, därefter överföra cellerna till en viloform som kan utveckla en fullvärdig planta. Vi har fått ett syntetiskt frö. Inom skogsbruket och skogsindustrin kan råvarutillgången ökas genom ökad biomassaproduktion hos dagens träd. Vidare kan råvarutillgången öka genom utveckling av trädslag. Kostnaderna i skogsindustrin kan minskas genom biologisk förbehandling av veden och genom bioteknisk utveckling av kemikalier och processer. Skogsindustrins ekonomi kan förbättras genom på bioteknisk väg effektivise rad användning av skogsavfall. Biotekniskt framställda produkter ur skogsindustrins biprodukter kan också utvecklas. Processkemiska förlopp kan förbättras genom att man med hjälp av biotekniken studerar hur processer i naturen styrs, regleras och genomförs. Inom området fin- och specialkemikalier kan man med hjälp av biotekniken minska exportberoende och öka exportmöjligheterna genom en inhemsk tillverkning av industriellt använda enzymer. På samma sätt kan importberoendet minska och exportmöjligheterna öka genom produktion och utvinning av biologiskt aktiva substanser från växt- och djurråvara - fytokemi. Till detta kommer en utveckling av kemikalier för bioteknisk produktion samt kemikalier för bioteknisk analys. När det gäller apparatur och annan utrustning kan exportmöjligheterna öka genom utveckling av apparatur och utrustning för bioteknisk produktion, samt instrument och utrustning för bioteknisk analys. Biotekniken kan utnyttjas för metallutvinning, metallanrikningoch många liknande processer. Inom miljövården kan man med biotekniken minska skadorna på miljön genom utveckling av bättre system för rening av avlopp och avfall. Avloppsvatten från klorblekning av kemisk massa tillhör de allvarligaste miljöproblemen. Biotekniskt utvecklade svampar skulle kunna användas för att effektivt bryta ned t ex klorförorenade ligninrester. Fosfor- och kvävereduktion kan förbättras. Sänkta miljövårdskostnader är möjliga, genom biotekniska processer i existerande anläggningar. Hushållsavfall kan tas om hand genom syrefri jäsning. kan sådan jäsning vara ett komplement till andra behandlingsmetoder. Framför allt kan det minska utsläppen vid sopförbränning. Metaller utgör ett stort problem i många sammanhang. Med bioteknik kan biologisk metallutfällning åstadkommas. Principen bygger på att sulfat reduceras till svavelväte. Detta svavelväte används sedan för att fälla ut metallerna som sulfider. I ett sista steg oxideras kvarvarande rester av svavelväte. Utnyttjande av mikroorganismer för olika tekniska processer för att hantera problemen med tungmetallföroreningar befinner sig i sin linda. Men forskarna har stort hopp om möjligheterna. Biotekniken erbjuder helt nya verktyg för forskningen själv. Genom senare års utveckling kan den biologiska grundforskningen bedrivas med en helt annan precision och i ett långt högre tempo . Detta gör att kunskaperna om cellerna och livsprocesserna ökar allt snabbare. studeras livet på molekylär nivå. Med all sannolikhet kommer bioteknikens framtida utveckling till mycket stor del att vara beroende av fortsatta framsteg inom den biologiska Mot. 1988/89 grundforskningen. Det är därför angeläget att en satsning på bioteknik inte J06OI huvudsakligen riktar sig mot den tillämpade forskningen, utan kanske framför allt mot grundforskningen inom områden som molekylär biologi, cellbiologi, strukturkemi och immunologi. Framgångsrik bioteknisk forskning kräver dels gedigen grundforskning, dels tvärvetenskapligt samarbete över många forskningsområden. Forskning inom biotekniken bedrivs runtom i världen. Fortsatt svensk satsning är nödvändig av flera skäl. I måste det finnas tillräcklig kunskap och kompetens för att kunna vara en del i det internationella samarbetet. Det måste skapas en kunskapsgrund för den tillämpade utvecklingen. Det måste finnas en nationell kapacitet att bedöma och värdera den internationella utvecklingen och dess resultat. Men det måste till en övergripande planering för den fortsatta forskningssatsningen. Och inte minst måste ansvaret klargöras. Man måste klara ut vem som ska förebygga och ta ansvar för säkerheten i forskningen. Biotekniken rymmer så många risker i sig att det är nödvändigt att de forskningsfinansierande organen vid bedömningen av projekt gör en riskvärdering. Alldeles uppenbart är intresset för bioteknikföretagen stort, trots osäkerheten kring vad som kan bli slutresultatet. På sitt sätt var naturligtvis Fermentauppgången i ett utslag av de förhoppningar som man ställer på den nya tekniken. kommer det ekonomiska intresset inte bara från sådana som hoppas på en framgångsrik ekonomisk utveckling av de biotekniska produkterna i sig. I bakgrunden skymtar också ett starkt intresse från bl a de kemiföretag som producerar t ex kemiska bekämpningsmedel. Man kunde tro att de biotekniska produkterna skulle vara dessa kemikaliers konkurrenter och direkta motsats. Så är det nog inte. De biotekniska produkterna kan komplettera de kemiska. Om man med biotekniken kan få växter att vara mer tåliga mot kemiska bekämpningsmedel så kan man därmed öka avsättningen av sådana kemikalier. Bl a detta gör att kemiindustrin är en av huvudintressenterna i den biotekniska utvecklingen. Genteknikens användning på människan har stått i centrum för den etiska diskussionen. Ett visst, men otillräckligt, etiskt regelverk har också byggts upp. Med dagens utveckling måste de etiska frågeställningarna avseende biotekniken vidgas. Man kan som exempel ta frågan om utnyttjandet av tillväxthormon för att behandla dvärgväxt. har man använt material från hypofysen från döda människor. Sådant tillväxthormon har inte räckt till för att behandla alla sjuka eller för att hos enskilda helt motverka sjukdomen dvärgväxt. Denna otillräckliga hantering som alltså bygger på utnyttjande av likdelar kan ersättas av tillväxthormon som produceras av modifierade bakte- Mot. Marknaden för detta tillväxthormon är mycket liten och bakterien J06OI I det ligger uppenbart en lockelse att leta efter andra sätt att använda hormonet. Hormonet kan användas som dopingmedel i idrotten. Kortväxta barn kan bli normalväxta och normalväxta kan bli basketbollstjärnor osv. Tillförseln blir närmast omöjlig att kontrollera eftersom tillväxthormonet i sig är naturligt. Och man kan fråga sig om det är etiskt eller oetiskt att bedriva eller avbryta ett biotekniskt kunskapsuppbyggande arbete som kan leda till framgångar i behandlingen av HIV/AIDS-problemet. De etiska frågorna är aktuella både i forskning och i tillämpningen. Detta gäller såväl människa som djur och växter. Diskussionen är längst gången rörande biotekniken och dess direkta användning på människan, men när nya möjligheter öppnas reses också nya frågor. måste diskussionen på ett helt annat sätt beröra också djur och växter. Hur långt kan och bör och får man gå i förändring av växter och djur för att förbättra tillväxten, öka mjölkavkastningen eller förstärka andra väsentliga egenskaper såsom större motståndskraft mot sjukdomar? Genom utveckling av gentekniken öppnar sig här i det längre perspektivet en rad möjligheter. De som försvarar och argumenterar för den nya tekniken kan visa på att människan redan hunnit långt när det gäller att förändra arvsmassan. Förädlingen av våra lantbruks- och trädgårdsväxter är en sådan förändring. Detsamma gäller seminaveln. Få människor ifrågasätter det riktiga i den tekniken. Det är när man börjar tillämpa helt nya och från naturen främmande tekniker som oron väcks och motståndet föds. Men man kan inte försvara sådana åtgärder som leder till permanenta sjukdomstillstånd hos djuren, sjukdomstillstånd som innebär hög produktion. Insprutning av tillväxthormoner hos mjölkkor är en sådan hantering. Världens genreserv håller på att reduceras. Moderna högavkastande växtsorter, som framställs med allt mer avancerad växtförädling håller på att ta över världens växtodling. Därmed försvinner gamla sorter, och med dem gener som kanske blir oundgängligen nödvändiga . Hur ska den genetiska mångfalden bevaras? Vi har ett ansvar också för det ekologiska systemet och dess mångfald. Man kommer att kunna sätta in mänskliga gener i djur för att de skall utsöndra ämnen i mjölk och blod, ämnen som kan användas som läkemedel. Djur som fått cancergener från andra djurslag insatta i sin arvsmassa ingår i cancerforskningen. En rad olika sätt att framställa sådana här s k transgena djur har sin praktiska tillämpning både inom forskning och i kemi- och läkemedelsindustrin. Den gen för tillväxthormon som man har använt för att försöka göra en mer köttig gris kommer från människa. Hur skall man förhålla sig till att äta fläsk från en sådan gris? Är det delvis kannibalism? Var går gränsen? Forskare kan när det gäller livsmedel visa på positiva effekter, som snabbt får en utvecklingsintresserad industri att ta fram och marknadsföra nya produkter. Till de som vill anamma de nya idéerna hör kanske därför de konsumenter som lockas av löften både om lägre livsmedelspriser och högre Mot. 1988/89 kvalitet. Men det finns också konsumenter som inte vill acceptera en J06OI livsmedelsproduktion som bygger på en mer eller mindre långtgående förändring av arvsmassa hos växter och djur. Till de tveksamma hör säkert också lantbrukare som känner oro för följdverkningar de inte kan överblicka. Vilka valmöjligeter har de? Det finns en grundläggande etisk kritik mot gentekniken: Har vi över huvud taget rätt att flytta på gener, oavsett syftet och organism. Risken att vi tappar respekten för livet är stor. Att acceptera gentekniken på djuren kanske är att bereda vägen för genetisk manipulation av människan. Den nya biologin har utvecklat en rad olika metoder som säger allt mer om en människas framtida liv. Kartläggningen av det mänskliga genomet kommer att öka dessa möjligheter radikalt. Förmodligen kommer man att kunna förutsäga vem som troligen kommer att utveckla diabetes eller för vem risken är stor för en tidig hjärtinfarkt. Den närmast tillgängliga praktiska tillämpningen gäller diagnostik. Det förfinade och exakta instrument man här har tillgång till medför helt nya frågeställningar i det etiska perspektivet. Vi måste ha en bred debatt kring vad som kan tillåtas och accepteras utan att respekten för mänskligt liv och människovärde påverkas. Genanalyser kommer att ge polisen nya bevismöjligheter.