mot · GC02Ub827 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub827 av m. fl. Utbildningspolitikens inriktning i nedre inland har med bifall till regeringens proposition 1987/88:64 till Särskilda insatser inom område på tilläggsbudget anvisat medel att uttnyttjas för förstärkning av ubildningsinsatser inom områdena högskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och fortbildning av lärare inom yrkesämnen. Åtgärderna avser stödområdena A och B i Bergslagen och nedre inland. I anslutning till riksdagsbeslutet har kommuner, länsskolnämnder och länsstyrelser genomfört ett omfattande förberedelse- och planeringsarbete. Det stora gensvaret på lokal och regional nivå är en god garanti för att anslagna medel kommer att utnyttjas på ett sätt som i hög grad bidrar att stärka utvecklingspotentialen i berörda områden. Genom de särskilda insatserna kan utbildningen inom de olika områdena moderniseras, kvaliteten förbättras och sambandet mellan utbildning och näringslivsutveckling förstärkas. Utvecklingen inom de stödområden, som berörs av riksdagsbeslutet om särskilda insatser, måste dock främst baseras på de reguljära utbildningsanslagen. I det följande utvecklas synpunkter och förslag med syftet att garantera en fortsatt positiv utveckling för främst nedre inland. Grundtanken bakom förslagen är, att utbildningsinsatser är av utomordentlig betydelse som drivkraft i ett läns och en kommuns utveckling. Det bör inte minst uppmärksammas i områden, där befolknings- och näringslivsstrukturen är sådan, att även mindre förändringar i utbildningsutbudet kan få avgörande betydelse positiv eller negativ. är en viktig del av en bygds infrastruktur. Det är naturligt att man i glesbygden i särskild grad slår vakt om skolan, är angelägen om största möjliga närhet mellan skola och hem och gärna aktivt medverkar i skolans liv och arbete. Möjligheter att behålla en liten skola beror bl. a. på statsbidragets utformning. Med nuvarande statsbidragssystem kan en prövning ske i varje särskilt fall och ett flertal faktorer vägas mot varandra: avstånd till andra skolor, den pedagogiska och sociala situationen, lärarförhållanden osv. Grunden för bedömningen är elevens bästa. Nuvarande statsbidragssystem ger utrymmen för sådana bedömningar. Detta innebär att kostnaderna för stat och kommun måste få variera inom ganska vida gränser, beroende på skolans och klassens storlek. Det är i ett glesbygdslän väl känt, att kostnaderna för exempelvis lågstadiebarnens undervisning i en liten byskola är avsevärt högre än för barnen i en tätortsskola, där elevunderlaget ger klasser med elevantalet 25. Olika försök att skapa schabloniserade elevbaserade statsbidragssystem har också visat sig fåfänga, även då system med s. k. glesbygdsindex prövats, om man sökt att ge kommuner med skilda geografiska och befolkningsmässiga förutsättningar en likvärdig och rättvisande statsbidragstäckning. Det är angeläget, att detta beaktas i den fortsatta prövningen av formerna för statsbidragsgivningen till . Sorn inledningsvis framhållits, ger riksdagsbeslutet om särskilda insatser goda möjligheter att förbättra de mindre gymnasieskolornas utrustningsstandard, förbättra lärarfortbildningen och utöka komvuxverksamheten i glesbygd. Betydelsen av de statsbidrag, som utgår över reguljär budget, får för den skull inte förringas. För ett glesbygdslän som är det av särskild vikt att det i varje kommun finns gymnasial utbildning med inriktning på närsamhällets behov, och att sådan utbildning resursmässigt garanteras även i situationer när elevantalet minskar till följd av minskade årskullar. Det är vidare viktigt att den kompetens, som lärare inom olika ämnesområden tekniska, ekonomiska o.s.v. besitter, kan behållas och utvecklas. Betydelsen av detta kan inte nog betonas vad gäller den kompetens, som erfarenheter av försöksverksamhet med de treåriga yrkesförberedande linjerna ger bl. a. genom kontakter med det lokala näringslivet. Den i budgetpropositionen föreslagna minskningen av antalet intagningsplatser på gymnasieskolans direktram skulle med procentuell fördelning för /90 medföra en minskning för av 2 yrkesförberedande klasser 16 elever i årskurs 1 eller en klass om 30 elever. Inom komvux skulle bortfalla. Följande budgetår skulle ytterligare minskning av utbildningsvolymen av minst samma omfattning behöva göras. Goda resurser för gymnasieskolan i glesbygdslänen trots vikande 16årskullar är nödvändigt för genomförande av regionalpolitiskt motiverade utvecklingsprogram i kombination med möjligheter till ett mera flexibelt resursutnyttjande, t. ex. för kortkurser i samverkan med det lokala arbetslivet eller för utveckling av arbetsmetoder och kursutbud lokalt. Ökade möjligheter till samverkan gymnasieskola-komvux bör också ingå i ett program för ett mera flexibelt resursutnyttjande. har en nyckelroll för utvecklingen av inland. bör därför stärkas med breddad utbildning och med forskning med inriktning mot ett inlandsuniversitet. Markerade satsningar bör göras på områdena: teknik, underhållsteknik, datateknik, träteknik, elteknik, maskinteknik, byggteknik informationsteknologi med tillämpningar mot näringsliv, offentlig förvaltning och regional utveckling ekonomi med inriktning mot mindre företag FoU-verksamhet stärks främst på turismområdet samt teknik- och ITområdena. Särskilt måste högskolans och regionens unika förutsättningar på turismområdet uppmärksammas. Basen för utvecklingen är inlandets behov men med perspektiv mot såväl övriga landet som andra länder. Högskolan utgör en del i det nationella utbildningssystemet och profiler av nationellt och internationellt intresse bör utvecklas från regionens förutsättningar. Högskolan bör ges möjligheter att ta aktiv del i utvecklingen av distansutbildning som är av särskild vikt i inland. Samarbetet med i och dess konsultorganisation ger särskilda förutsättningar för utvecklingen av högskolan i . I utvecklingen inom utbildningsområdet ligger även fortsatt utvecklat samarbete med övriga utbildningsanordnare i länet (t. ex. ATS, FörvS, AMU, gymnasieskolor) och företag. Samarbetet inom teknikutbildningsstiftelsen utgör en förebild. Även AMU:s uppsökande näringslivsfortbildning bör förstärkas. I anslutning till det arbete som under ledning bedrivs i den s. k. Östersundsgruppen har högskolan överlämnat ett omfattande material med förslag till en breddad och fördjupad utbildning. Stora förhoppningar knyts till Östersundsgruppens arbete även inom högskoleområdet. De förslag som bereds i detta arbete tas därför inte upp här. är ett glesbygdslän med en alltför stor utflyttning. Framför allt är det yngre personer och bland dessa en övervikt kvinnor som lämnar länet. Flertalet av länets kommuner har ett kraftigt överskott av män. Inom högskolan och med stöd av och pågår ett projektarbete i syfte att kartlägga orsakerna till denna utveckling. Det är emellertid angeläget med ytterligare resurstillskott som gör det möjligt för högskolan att fördjupa kartläggningen och finna möjliga åtgärder för att vända utvecklingen. Länsorganens ordinarie resurser klarar inte att finansiera denna typ av forskningsinsatser, som dock väl faller inom ramen för de regionala högskolornas uppgifter. I budgetpropositionen föreslås högskolan i tilldelas . Genom ett närmast unikt samarbete i regionen mellan myndigheter och företag har en FoU-enhet kunnat byggas upp vid högskolan. Det är enligt vår bedömning nu nödvändigt att över statsbudgeten förstärka forskningen vid högskolan i , som en av de mindre och medelstora högskolorna. Det är viktigt med ytterliga re resurser av mer varaktig karaktär i syfte att stärka grundutbildningen och kunskapsutvecklingen i regionen. a. pågår en försöksverksamhet med ingenjörsutbildning på mellannivå med inriktning mot maskiningenjör. Därutöver finns inom det tekniska området ett antal lokala linjer. Vid högskolan pågår ett ambitiöst arbete med att utarbeta ett samlat program för teknisk utbildning. Enligt budgetpropositionen avser utbildningsministern att återkomma med förslag om en utbyggnad av utbildningen av mellaningenjörer. Vi förutsätter att linjerna för elingenjörsutbildning respektive byggnadsingenjörsutbildning inrättas vid högskolan i . inland har ett stort behov av utbildad arbetskraft inom tekniksektorn. En fortsatt utbyggnad av mellaningenjörsutbildning i är av strategisk betydelse för att kunna tillgodose detta behov. Utbildningsministern avser också att återkomma till med förslag till lokalisering av journalistutbildning. Utbildningen skall inrättas vid någon högskola i . Vi anser för vår del det angeläget att på olika sätt stärka högskoleutbildningen i mellersta . Journalistutbildningen bör därför lokaliseras till högskolan i med möjligheter till samverkan med praktikplatser m. m. i . En utökning av antalet platser vid arkitektutbildningen har aktualiserats. Även beträffande denna utbildning finns stora fördelar med en lokalisering till mellersta . har därvid de bästa förutsättningarna och skulle, eventuellt i samarbete med i , kunna bygga upp en arkitektutbildning med regional profil. Regeringen bör närmare utreda förutsättningarna för en sådan lokalisering innan beslut fattas om en utökad arkitektutbildning. I UHÄ:s anslagsframställning för /90 föreslås inrättande av en ny påbyggnadsutbildning i socialt arbete, 40 p. Mot bakgrund av det stora behovet av en sådan utbildning föreslår UHÄ att utbildningen inrättas vid fem högskolor i landet. Regeringen föreslår emellertid att utbildningen skall inrättas vid endast tre högskolor. har utmärkta förutsättningar att anordna den berörda utbildningen. Med hänvisning till UHÄ:s förslag föreslås att påbyggnadslinjen i socialt arbete också inrättas i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskolans i roll för utvecklingen av inland, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexibelt resursutnyttjande och samverkan mellan gymnasieskolan och komvux, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om formerna för statsbidragsgivningen till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskningsresurser av mer varaktig karaktär, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ingenjörsutbildning på mellannivå vid högskolan i samt journalist- och arkitektutbildning i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att inrätta den föreslagna nya påbyggnadslinjen i socialt arbete, 40 poäng, vid högskolan i . () ()