mot · GC02Sf259 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf259 av () Reglerna för registrering av vårdår En av de reformer som genomfördes under den borgerliga regeringstiden var föräldrars rätt till s. k. vårdår om de under större delen av ett kalenderår vårdat ett här bosatt barn som inte fyllt (11 kap 6a § AFL). Bestämmelsen, som gäller fr. o. m. , innebär att föräldern får tillgodoräkna sig året som år med pensionspoäng. För att få full ATP krävs med pensionspoäng. Har man exempelvis endast med pensionspoäng får man endast 27/30 ATP. Vårdår påverkar inte pensionspoängens storlek utan kvalificerar endast för tid. De viktigaste förutsättningarna som måste vara uppfyllda för att få vårdår tillgodoräknade är följande: Sökanden har vårdat barn utan att ha förvärvsarbetat eller studerat Endast vård före barnets 3-årsdag räknas som vårdtid Vården har sammanlagt varat men än 6 månader av kalenderåret. Behöver inte vara sammanhängande Skriftlig ansökan görs till senast efter utgången av det år som skall tillgodoräknas. Möjligheten att få räkna pensionsår för vård av barn är särskilt viktig för den förälder som tar det största ansvaret för barnet/barnen. Denna rättighet skall ses mot bakgrunden av att en man på tio får full pension och en kvinna på hundra, enligt försäkringsbolagens information. Orsaken är i regel brist på ATP-år för kvinnans del, ofta grundat på hennes ansvarstagande för barnen. har behandlat det sjunkande antalet anmälningar av vårdår, riksdagarna 1986/87 och 1987/88. Någon konkret åtgärd som förändrat situationen för de föräldrar som missat en del av sin framtida pensionsinkomst har dock inte vidtagits. Däremot har broschyren Föräldrapenning kompletterats med information om vårdår. Frågan utreds därtill ingående bl. a. med SCB:s hjälp medan statistiken talar sitt tydlig språk. 1988/89 Sf259 265 1 1988/89. Totalt antal beviljade vårdår 1982: 17 159 1986: 5 474 Beviljade vårdår fördelade på kön 1982: 17038 kvinnor, 121 män 1985: 5 326 kvinnor, 40 män Enligt beräkningar (pressmeddelande ) skulle siffrorna innebära att i verkligheten missar nio av tio denna möjlighet till bättre pension. Med all sannolikhet är det så att människor inte medvetet tackar nej till bättre pensionsforhållanden. Man kan således ifrågasätta om den kartläggning av 1 000 personer som SCB nu gör verkligen ger ett resultat som motsvarar de resurser kartläggningen tagit. Befintlig statistik torde vara tillräckligt belägg för att informationen om vårdårsrätten är bristfällig. Det kan naturligtvis finnas både politiska och administrativa underliggande skäl till detta. Om det nu finns en gemensam politisk vilja att föräldrar verkligen ska få de pensionsförbättringar de har rätt till, borde det nu finnas förutsättningar för nya regler för registrering av vårdår. De två vägar som förefaller mest naturliga är då antingen direkt riktad information eller automatisk registrering. Båda vägarna förutsätter riksdagsbeslut. 1 det ena fallet för att utsträcka anmälningstiden så att den riktade informationen till hela den berörda befolkningen hinns med. Man skulle få söka fram dem som har samhörighet med barn och som inte av egen kraft tjänat in PGI pga. föräldrapenning, förvärvsinkomst eller annan pensionsgrundande ersättning. Detta kan inte ske förrän vid eller efter utgången av andra året efter vårdåret, dvs. då det enligt nuvarande regler är för sent att ansöka. Ansökningstiden måste då utsträckas. En viss sannolikhet talar för att den vägen blir dyrare pga. att en direkt korrespondens med alla föräldrar blir nödvändig. Onödigt krångligt kan det också synas att gå den vägen i dataålderns tidevarv. Det är tekniskt okomplicerat att göra en automatisk registrering, men det kräver ett omformulerat riksdagsbeslut angående vårdårets registrering. En automatisk registrering skulle kunna tillgå så att alla föräldrar till barn registreras automatiskt för tillgodoräknande av vårdår. Alla som har haft en inkomst över ett basbelopp faller bort, precis som med gällande bestämmelser. Endast i de mycket få fall där båda föräldrarna haft inkomst under ett basbelopp krävs att kontakt tas för att utröna vilken förälder som haft det huvudsakliga ansvaret för barnet. Administrationen skulle därmed hållas på ett minimum och föräldrar skulle slippa fylla i blanketten, komma ihåg anmälningsdatum etc. Det krävs således ett nytt riksdagsbeslut när det gäller registrering av vårdår om föräldrar i fortsättningen skall komma i åtnjutande av de pensionsrättigheter de faktiskt har. En schablonmodell med automatisk registrering borde vara den smidigaste och för alla mest praktiska och rättvisa lösningen. Den ger ingen förtur till den som är om sig och kring sig eller har vana vid blanketter, tider och pappershantering. Automatisk registrering vore att föredra. Skulle man ändå stanna för direktinformation kan detta ses som ett steg på vägen. Det väsentliga är dock att medborgarna på ett enkelt och praktiskt sätt kan tillgodogöra sig sina rättigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna för registrering av vårdår i enlighet med motionens riktlinjer.