mot · GC02Fö204 · 1989-01-23 00:00:00 — Därför bör övningar av organisation och enheter återkomma oftare än vad nu är fallet. Detta bör ske utan att den sammanlagda övningstiden förändras. uppgifter för att öka beredskapen vid kemikalieolyckor är viktig. Den förebyggande verksamheten är enligt vår mening av stor betydelse. Trots ett flerårigt arbete är beredskapen vid transporter med farligt gods ännu ej tillfredsställande. Frågor om utbildning av förare, kontroll av godset och anvisning av vägar för särskilt farligt gods måste få en lösning. Moderata samlingspartiet har i partimotion om sjukvården framfört synpunkter på sjukvården i krig varför vi hänvisar till den. I samband med att ledningen för civilförsvaret övergått till kommunerna krävs en omfattande informations- och övningsverksamhet för de olika lokala ledningsorganen. Länsstyrelserna har här en synnerligen viktig uppgift. Den reducering av länsstyrelsernas personal på försvarsenheterna som har ägt rum har medfört att farhågor uttryckts vad gäller möjligheterna att lösa viktiga uppgifter i såväl freds- som krigsräddningstjänsten. Länsstyrelsernas försvarsenheter bör enligt vår mening inte bli föremål för ytterligare besparingsåtgärder. Utnyttja det civila samhällets möjligheter Som tidigare anförts finns det starka samband mellan det civila samhället och totalförsvaret. Det militära försvaret byggt på allmän värnplikt och en stor andel inhemsk materiel utgör den viktigaste komponenten i säkerhetspolitiken. Värnpliktssystemet är nödvändigt för ett försvar av hela nationen. Värnplikten är, liksom civilförsvarsplikt och andra pliktlagar, också ett sätt att utnyttja det civila samhällets kompetens i försvarsansträngningarna. Reservofficerssystemet och frivilligorganisationerna är andra exempel på försvarets starka - folkliga förankring. Den allmänna försvarsviljan blir därmed av största betydelse för totalförsvarets förmåga att utföra sina uppgifter. Av betydelse för försvarsviljan i krig är det förtroende befolkningen har för försvarets förmåga att lösa sina uppgifter under fred och kris, liksom utrikespolitikens fasthet. En tillräcklig försörjningsberedskap och vetskapen om att skyddsåtgärder för civilbefolkningen vidtagits påverkar också den samlade försvarsviljan, och därmed försvarsförmågan. Det har ställt sig naturligt att i ökad utsträckning utnyttja det civila samhällets kompetens när det gällt informationshantering, organisationsutveckling och rationalisering inom försvarsmakten. Att exempelvis upprätthålla ett försvarsspecifikt rationaliseringsinstitut torde därmed inte ha något berättigande. Sårbarheten i samhället har, bl.a. på grund av datateknologins utbredning, ökat. Detta ställer krav på försvarsmässiga hänsyn i planering, myndighetsutövning och verksamhet. Den oaktsamhet och oskicklighet som framkommit inom viktiga samhällsorgan i samband med de gångna årens extraordinära händelser borde leda till eftertanke och snabba åtgärder för att snabbt avhjälpa de brister som ådagalagts. teknologiskt högtstående och internationellt erkända försvarsindustri är en viktig del av landets industriella miljö och infrastruktur. Den utgör också en förutsättning för trovärdigheten i vår neutralitet. Försvarsindustrin måste för sitt fortbestånd dels ha kontinuitet beträffande sina leveranser till det svenska försvaret, dels ha möjlighet att i likhet med industrin i övrigt konkurrera internationellt. Försvarsindustrins verksamhet måste också baseras på klara och beständiga politiska riktlinjer för att kunna upprätthålla teknisk kompetens och långsiktig forskning. Försvarsindustrins framtida omfattning är en konsekvens av dels de svenska beställningsuppdragen, dels den svenska exportpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om säkerhetspolitikens förutsättningar och hotet mot , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förnyad analys av ubåtskränkningarna och ubåtsskyddet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprättande av en andra ubåtsskyddsstyrka, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grunderna för totalförsvaret och inriktningen av nästa försvarsbeslut, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingen av , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall föranstalta om prövning av grunderna avseende försörjningsberedskapen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande transport av farligt gods, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samhällets sårbarhet. 9. att ramen inom den civila delen av totalförsvaret utöver regeringens förslag räknas upp med 21,1 milj. kr. avseende kompensation för underutnyttjande av ramen under /88, 10. att till anslaget G1 Överstyrelsen för Civil Beredskap: Förvaltningskostnader för /90 anslår 1,5 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 51 milj. 11. att till anslaget G2 Civil Ledning och Samordning för /90 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således 70,3 milj. 12. att til) anslaget G3 Civilbefälhavarna för /90 anslår 1 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således 27 milj. 13. att till anslaget Hl Befolkningsskydd och för /90 anslår 8,3 milj. kr. utöver regeringens förslag, avseende dels 3 milj. kr. till Frivilligorganisationerna, dels 5,3 milj. kr. avseende utbildning och övning, eller således 619,2 milj. 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försvarsindustrins situation. gotab 16575, 1989