mot · GC02So444 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89:So444 Det är vetenskapligt bevisat att alkoholskadorna ökar när den totala alkoholkonsumtionen okar. Erfarenhetsmässigt vet vi att en sjunkande totalkonsumtion också leder till minskade skador. Den totala alkoholkonsumtionen minskade med . Detta förhållande har bevisligen gett positiva effekter i sjukvården, enligt undersökningar gjorda av alkoholforskaren m.fl. Detta bekräftar att kampen mot alkoholskadorna måste ha sin tyngdpunkt i det förebyggande arbetet. , forskare vid Brottsförebyggande Rådet, BRÅ, har undersökt brottsligheten bland missbrukare. Hans studier visar att avancerade alkoholister svarar för fyra gånger fler brott än svensken i gemen, medan narkomanerna svarar för fler brott än Medelsvensson. Undersökningsresultatet överraskar, men visar att en aktiv alkoholpolitik också ger andra positiva effekter än hälsomässiga. har anslutit sig till () beslut att den totala alkoholkonsumtionen ska minskas med fram . WHO-målsättningen är ett led i strävan för en bättre folkhälsa. Nationalekonomen har visat att alkoholen svarar för ungefär en femtedel av sjukvårdskostnaderna. I idéprogram för kampen mot alkoholskadorna sägs att uppskattningsvis 300 000 svenskar har så pass hög alkoholkonsumtion att det påverkar deras arbete, familjeliv och hälsa. Det innebär att alkoholen indirekt drabbar omkring 1 miljon människor bara i . skriver vidare att minst 6 000 dödsfall har samband med alkohol. av både dödlighet och total vårdkonsumtion i förklaras av alkoholrelaterade sjukdomar. Den svenska alkoholpolitiken har mångåriga traditioner och anses vara en förebild för andra länder. Tyvärr har ordet alkoholpolitik fått en negativ klang. Detta borde kunna ändras genom att man profilerar alkoholpolitiken som en del i folkhälsoarbetet. Anledningen till att WHOs Europaregion uppmanat sina 33 medlemsländer att minska den totala alkoholkonsumtionen med minst en fjärdedel är att samtliga dessa länder präglas av välfärdssjukdomar. Det är folkhälsoproblem som har sin grund i att människorna har felaktiga kostvanor, hög alkohol- och tobakskonsumtion. I och är infektionssjukdomar, malaria, AIDS m.m. de dominerande hälsoproblemen. I borde en kampanj med målsättningen att förbättra folkhälsan genomföras. Kampanjen bör lyfta fram de positiva effekter som blir följden av en minskad alkoholkonsumtion. Exempel på sådana påtagliga effekter är minskade vårdköer, bättre vård, bättre arbetsmiljö, säkrare trafik, mindre brottslighet i allmänhet och mindre våldsbrottslighet i synnerhet. 1 en hälsokampanj måste naturligtvis AIDS-faran inkluderas. är alkoholen en större riskfaktor beträffande AIDS än narkotikan. Alltför få människor beaktar faran i att alkoholen redan i små mängder försämrar omdömet. I idéprogram sägs att alkohol och HIV är förknippade med varandra. Vid konsumtion av alkohol kan risken öka att smittas av HIV-infektion eller andra sexuellt överförbara sjukdomar. Detta p.g.a. att omdömet påverkas av alkohol och de försiktighetsregler man annars är medveten om kan tona bort vid ett berusningstillfälle. Speciellt gäller detta de ungdomar mellan 18 som berusar sig ofta och som har många fler tillfälliga sexuella kontakter än vuxna. I detta sammanhang bör det också påpekas att alkoholen utgör grogrund för narkotikamissbruk. Det handlar om att välja livsstil. Förutsättningarna för att en kampanj som utgör en del av folkhälsopolitiken skall lyckas är att den påverkar människor i deras närmiljö. Det är viktigt att de positiva effekterna av den minskade alkoholkonsumtionen förs ut genom olika kanaler. Om vi kan påvisa att landstingsskatten kan minskas därför att vårdkonsumtionen minskar, eller om vi kan påvisa att kommunernas kostnad för socialvården minskar får vi större förståelse för åtgärder riktade mot alkoholen. Regeringen bör ta initiativ till en kampanj för en bättre folkhälsa och för en minskad alkoholkonsumtion. En sådan kampanj bör bedrivas i samarbete mellan staten, , och folkrörelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en folkhälsokampanj. 1988/89 So444