mot · GC02Fi107 · 1989-05-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fil07 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av Det kan i hög grad ifrågasättas, om de metoder som dagens socialdemokratiska regering numera tillgriper då det gäller att öka det offentligas skatteinkomster står i överensstämmelse med de vedertagna allmänna principer för skattemaktens utövning som ligger till grund för den svenska grundlagens regelsystem. Att lika fall skall behandlas lika och att skatter och skattesatser inte skall godtyckligt och principlöst variera från fall till fall och beroende på statsmakternas tyckande, torde i både internationell och svensk doktrin ha ansetts som närmast självklart. De förslag som den socialdemokratiska regeringen framlagt i anslutning till kompletteringspropositionen står i flagrant strid med dessa likställighetens och enhetlighetens grundsatser och drabbar medborgarna, företagarna och kommunerna i på ett upprörande och diskriminerande sätt. Att dessutom - när denna motionen ingives - förhandlingar pågår i och utanför utskott mellan regeringspartiet och andra partier och att det därför är omöjligt att nu förutse vilka nya, illa genomtänkta och improviserade skatteeffekter som kan drabba länet, gör situationen än mer svåröverskådlig. Med rätta betraktar länets medborgare det politiska skådespel som följt kompletteringspropositionen som en allvarlig urartning av den tidigare svenska politikens samförståndsanda. De förslag som diskuteras är dessutom ingalunda ägnade att lösa de så kallade åtstramningsproblem som utgjort motiv för regeringens förslag och de partiöverläggningar som pågår. De slår blint och djupt orättvist. De är ägnade att få rakt motsatta konsekvenser i ett läge då allas strävan borde vara inriktade på att öka produktionen och produktiviteten på alla samhällsområden. De drabbar inte bara huvudstadsregionen utan också - och inte minst hela landet främst därför att utgör ett betydelsefullt centrum för initiativ och utveckling nödvändigt för hela . Att nya pålagor på det stockholmska näringslivet skulle kunna leda till en utflyttning av företag från till andra delar av vårt land eller förhindra nyetablering i anslutning till industriella centra eller utvecklingscentra inom området, måste betraktas som helt orealistiskt. Följden kan bara bli försenad eller omintetgjord satsning inom landet och betydande risk för ökad utflyttning till andra länder utöver den som redan EG-problematiken aktualiserat. Det är inte svårt att få exempel på långtgående utflyttningsplaner inte minst inom den högteknologiska industrisektor som vårt land nu mer än någonsin har behov av för vårt folks framtida välstånd. Undertecknade motionärer som företräder moderata samlingspartiet i och , vill utöver dessa grundläggande allmänna synpunkter med konkreta siffror belysa vad kompletteringspropositionens och därefter följande förslag kan komma att betyda för vår region. Genom förslaget om den nya inriktningen av den s k ""skatten drabbas samtliga kommuner i , med undantag av den socialdemokratiskt styrda kommun, av kraftigt ökade utgifter. Dessa belastas med en ny "skatt" till staten på mer än 300 milj. kr. Den i särklass mest drabbade kommunen, , kommer om förslaget går igenom att tvingas betala ca 1/3 av sina totala kommunalskatteintäkter till staten. Om något belyser detta regeringens fullständiga ringaktning av det kommunala självstyret. De boende i drabbas av den föreslagna momshöjningen i konsumentledet. Genom lägger staten därutöver beslag på 500 milj. kr. av skattebetalarnas pengar. Den extra löneskatten på för de icke offentligt anställda i innebär en ytterligare indragning av av samma medborgares inkomster. Den sammanlagda belastningen uppgår alltså till och motsvarar mer än i köpkraftsminskning för ett genomsnittshushåll inom länet. För en familj med två barn motsvarar detta en och en halv månadskostnad för matinköp eller fyra månaders normala klädinköp. Redan nu kämpar åtskilliga grupper inom regionen med betydande svårigheter. Levnadskostnaderna är i regel ofta högre här än i landet i övrigt. Det gäller inte minst de barnfamiljer som strävat efter att ge sina barn en god uppväxtmiljö i stadens och länets villaområden. Om regeringens förslag i propositionerna 150 och 151 skulle vinna bifall skulle de årliga kostnaderna för kommunerna i länet öka med mer än , dvs. Om enbart den s.k. skulle slås ut på länets invånare betyder detta en årlig utgiftsökning av . De hårdast drabbade kommunernas situation framgår av Tabell 1. 104,8 milj. kr. Om man till dessa belopp lägger kostnaden för den allmänna kommunala skatteutjämningen, ökar beloppen per invånare betydligt. Resursminskningen för kommunerna får betydande och allvarliga följder som självfallet främst drabbar de enskilda medborgarna och barnfamiljerna. De förutsedda kostnadsökningarna kan jämföras med de nuvarande kostnaderna för den kommunala servicen. Några exempel härpå återges i Tabell 2. Kostnadsökningarnas motsvarighet i resurshänseende Mot. fyra miljoner hemtjänsttimmar eller 6 000 daghemsplatser eller ^ ^ tredubbla kostnaden för nuvarande biblioteksverksamheten halva totala driftkostnaden för barnomsorgen eller mer än hela äldreomsorgsverksamheten eller all undervisning i grund- och gymnasieskola hela den planerade barnomsorgsutbyggnaden inkl. driftkostnaderna eller hela den planerade utbyggnaden av äldreomsorgen inkl. driftkostnader i det närmaste dubbla kostnaden för fastighetsunderhåll eller 300 platser på daghem eller 45 hemtjänstbiträden inom äldreomsorgen Den av regeringen föreslagna höjningen av statsbidragen till barnomsorgen motsvarar beloppsmässigt blott en mindre del av de ökade pålagorna. Statsbidragens utformning är dessvärre sådan att kommunerna styrs att använda sig av den i särklass dyraste formen av barnomsorg, kommunala daghem. De ökade statsbidragen kommer därigenom medföra ökade kommunala kostnader. påverkas av regeringens förslag enligt Tabell 3. Årlig totalkostnad för (milj. Löneskatt Moms Totalt Kostnad per Ts5 295 120 570 350^ De minskade ekonomiska resurserna för motsvarar i pengar räknat 5 700 livsviktiga hjärtoperationer, 11 400 höftledsoperationer respektive 950 000 mammografiundersökningar. Enbart färdtjänstens kostnader ökar med 30 milj. kr., vilket motsvarar ca 300 000 färdtjänstresor. Utöver dessa kostnadsökningar kommer länets invånare framöver även att drabbas av de kostnader som blir följden av att de kommunala och landstingskommunala bolagen också påverkas. De föreslagna åtgärderna skulle bl.a. medföra att priset för SL:s månadskort måste höjas med . Kompletteringspropositionen och därtill knutna förslag kommer att särskilt hårt drabba regionens små- och medelstora företag. För många kan förslagen leda till att verksamheten upphör, att personal måste friställas eller att betydande prishöjningar måste vidtagas. Konkurrensen mellan regionens företag och därutanför befintliga snedvrides. kan inte anses vara speciellt överhettad. Den konjunkturbarometer som bl.a. presenterade visar att inom finns 35 000 företag, varav huvuddelen, 31 000, har mindre än 20 anställda. anger att lönsamheten är tillfredsställande. För landet som helhet är motsvarande siffra . I anger av företagen att de arbetar vid kapacitetstaket, medan motsvarande siffra i Malmö- och Göteborgsregionerna är . För av Stockholmsföretagen har lönekostnaderna ökat mer än inflationen mot i och i . Omsättningstillväxten i avviker inte heller från resten av landet. har dessutom utflyttningar från regionen varit större ån inflyttningar. Till bilden hör att småföretagen är långt mer känsliga för höjda arbetsgivaravgifter än större företag eftersom de ofta lever med mycket små marginaler. Som redan sagts befinner sig emellertid dagens stora industriföretag som avsätter större delen av sin produktion utanför landets gränser i ett så hårt kostnads- och konkurrensläge att de kan tvingas lämna och söka sig utomlands eftersom andra platser i inte erbjuder något Den föreslagna höga löneskatten föreslås bara gälla de privatanställda. Detta utgör ett allvarligt diskriminerande slag mot olika enskilda alternativ inom både de sociala och tekniska områdena i regionen. En väl fungerande form av barnomsorg, sjukvård m.m., riskerar att slås ut i det illa dolda syftet att bakvägen strypa alternativ och förhindra ökad valfrihet för medborgare och anställda. Offentliga egenregiverksamheten gynnas pä bekostnad av privata entreprenörer. Därmed sänks effektiviteten och tillväxtbetingelserna försämras ytterligare. Ännu en effekt av dagens olika förslag blir att konkurrensen mellan olika inom- och utomregionala svenska företag sätts ur spel. exempelvis får högre kostnader för att tillverka en lastbil i än vad får i . i drabbas av samma nackdelar jämfört med i . Förslag om höjd moms i konsumentledet och höjd arbetsgivaravgift leder till ökade byggkostnader och därigenom högre boendekostnader. Statens kostnader för räntesubventioner och bostadsbidrag blir högre och den nuvarande byråkratiska rundgången ökar. Den ryckighet och bristande konsekvens som kännetecknat regeringens bostadspolitik förstärks genom de nu aktuella förslagen. Alla löften om begränsade nybyggnadskostnader klingar allt falskare. Just när byggarna träffat en överenskommelse med regeringen om att gemensamt arbeta för att pressa ned byggkostnaderna, föreslår samma regering åtgärder som leder till ökade kostnader. Förslaget om höjda arbetsgivaravgifter med totalt i slår igenom i alla led i bostadsproduktionen och ger på så vis en multiplikatoreffekt. Tillsammans med en föreslagen momshöjning på leder detta till högre produktionskostnad per kvadratmeter bostad i . Kompletteringspropositionens förslag och de som av debatten att döma kan komma att knytas därtill är - sammanfattningsvis - inte ägnade att lösa de problem som samhällsekonomi brottas med. De kan tvärtom befaras leda till rakt motsatta konsekvenser. De drabbar dessutom principiellt förkastligt och rättsvidrigt just det område som utvecklingsmässigt måste anses ha störst betydelse för framtida välstånd och internationella konkurrenskraft. Som redan sagts föreligger ingalunda de överhettningsproblem inom denna region som socialdemokraterna åberopat som motiv för sina förslag och som-av dagens debatt att döma-även vissa andra partier funnit för gott Mot. att ansluta sig till. balansproblem är av långsiktig strukturell natur Fi 107 och sammanhänger med att både produktion och produktivitetsutveckling är otillräcklig för att svara mot dagens konstlat uppdrivna inflationsstyrda konsumtion. Dess bakgrund utgör de balansstörningar som den socialdemokratiska regeringen förstärkt genom sin politik . Det låga hushållssparande!, de offentliga monopolen, det höga skattetrycket, bristen på klara spelregler, alltför stora offentliga utgiftsåtaganden utgör ingredienser i en politik som har skapat dagens och morgondagens svårigheter. Målet för den ekonomiska politiken måste vara att öka den enskildes frihet och välfärd. Att åstadkomma förutsättningar för initiativ och skapande arbetsinsatser och en ekonomisk tillväxt samt en prisutveckling som möjliggör trygghet och arbete åt alla som vill arbeta. De målen kan endast uppnås med en utbuds- och stimulanspolitik sorn stärker marknadshushållningen och avlägsnar de tillväxthinder som byggts in i den svenska ekonomin. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1988/89:151 om höjningen av den allmänna löneavgiften, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om åtgärder riktade enbart mot . () () fm) () () () () () () () () () () ()