ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Kr300 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr300 av och (båda c) Ett skogstekniskt museum Skogen är en mycket stor resurs för och utgör en mycket viktig bas i svenskt näringsliv. Utvecklingen inom svenskt skogsbruk har gått mycket fort. som är kortare än ett halvt sekel har tekniken utvecklats. Denna revolution inom skogsbruket måste följas upp och dokumenteras. Det är mycket angeläget att detta arbete påbörjas nu medan människor finns kvar som har följt hela utvecklingen. Det är av internationellt intresse och ett nationellt ansvar att dokumentera skogsbrukets utveckling. Inte någonstans finns detta gjort , varken i eller utomlands. Svenskt näringsliv är mycket angeläget om att uppförandet av ett svenskt skogstekniskt museum kommer till stånd. Man ser många fördelar med att få detta museum, inte minst ur utbildningssyfte. är också mycket intresserat av detta projekt. Initiativtagarna har som mål att forma en organisation som skapar ett brett engagemang för museet. Som huvudman bildas en stiftelse där samtliga intressenter finns företrädda. Efter ett mycket omfattande utredningsarbete har Stiftelsen kunnat presentera en kalkyl som möjliggör uppförandet av ett museum. Lokaliseringen blir till Skålsjögården i . Grunderna blir bl. STORA, FORTEC (skogsmaskintillverkamas branschorganisation), domänverket, , i , , Skålsjögården och . Här får alltså staten en exklusiv chans att få till stånd en dokumentation till en rimlig ekonomisk insats. Stiftelsen ser det som mycket positivt att har det övergripande ansvaret. Vikten av att har den största kunskapen i dokumentationen betonas. Med anledning av vad sorn anförts i motionen hemställs att ger regeringen i uppdrag att skapa förutsättningar för uppförandet av ett skogstekniskt museum med som huvudman. () () 1988/89 Kr300
mot · GC02Kr302 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr302 m. fl. Ökade anslag till produktion av tal- och punktskriftsböcker är det enda skriftspråk som blinda personer kan läsa och skriva. Personer som är både blinda och döva kan överhuvudtaget inte läsa på något annat sätt. Det är viktigt att det finns ett rikt och varierat utbud av punktskrifter. Samhällsinformation m.m måste finnas i punktskrift. Talboks- och produktion av tal- och punktskriftsböcker för lån och försäljning är av central betydelse för tillgången. har framför allt TPBs verksamhet med punktskriftsböcker för försäljning fått vidkännas kraftiga försämringar. Efterfrågan har visat sig vara betydligt större än den förväntade och det har blivit allt svårare att på ett tillfredsställande sätt leva upp till förväntningarna hos de personer i som kan läsa punktskrift. De har stora förväntningar på att verksamheten skall kunna utökas. Därför bör också TBP beviljas de höjning av anslaget till punktskriftsböcker för försäljning, som man har begärt. Vpk anser att anslaget till TBP skall ökas med för produktion av punktskriftsböcker för försäljning. I budgetpropositionen föreslås att en besparing på inom TBPs förvaltningskostnader tas ut på produktionskostnader. Även har man gjort på det sättet. En sådan besparing medför i sig en minskad produktion på 40 talbokstitlar eller 15 punktskriftstitlar. Även om man inte tvingas spara kommer TBP inte att kunna bibehålla den nivå på produktionen av talböcker och/eller punktskriftsböcker som beslutat om. Redan för /89 har tilläggsanslag begärts. Detta finns inte medräknat i förslaget 1989/90. Nya avtal med producenter medför med all säkerhet stora kostnadsökningar. Till detta kommer ökade egna produktionskostnader. Vpk anser att för att slippa fortsätta bygga delar av produktionen av böcker på tilläggsanslag krävs att TBPs anslag för produktionen av talböcker, punktskriftsböcker, informationsmaterial m.m ökas med för /90. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att anvisar utöver regeringens förslag avseende produktion av punktskriftsböcker för försäljning, 2. att anvisar utöver regeringens förslag avseende produktion av talböcker, punktskriftsböcker, informationsmaterial m. m, 3. att med ändring i prop. 1988/89:100, Bilaga 10, , G 16, Talboks- och anvisar ett med förhöjt belopp till . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Kr302 RolfL (vpk)
mot · GC02Kr303 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89: Kr303 av och (båda s) De fria filmarna är en konstnärsgrupp som lever under mycket bekymmersamma ekonomiska förhållanden. Film är nämligen ett mycket kostsamt medium för konstnärlig verksamhet. En normalbudget för en halvtimmeslång film ligger på . Särskilt den som vill arbeta med experimentell och icke-kommersiell, konstnärligt syftande film kan få lägga ner stora ansträngningar på att hitta finansiärer. Ofta vänder de sig bl. a. till konstnärsnämnden. De medel som nämnden kunnat avsätta för bidrag till fria filmare har emellertid visat sig helt otillräckliga. och har därför påtalat behovet av ökade möjligheter för konstnärsnämnden att stödja experiment och utvecklingsarbete på Filmområdet. De argument som de båda organisationerna har anfört är framför allt att det saknas ett organ som kan ge bidrag till experimentell film utan att behöva förutsätta att försöken i varje enskilt fall resulterar i en visningsfärdig produkt och att den konstnärliga yttrandefriheten och mångfalden ökar, om det finns flera olika organ som ger bidrag till icke-kommersiell, konstnärligt syftande film. Det är angeläget att dessa behov tillgodoses. Just finns det särskilt gynnsamma förutsättningar för att göra det, genom att det nya film- och videoavtal som slöts kommer att frigöra ytterligare 25 30 milj. kr. Enligt uppgift i ett pressmeddelande från utbildningsdepartemenet kommer filminstitutet därmed att totalt disponera närmare 200 milj. kr. I det läget bör under anslaget G 2 Filmstöd (prop 1988/89:100, bil. 10) kunna omfördelas från filminstitutet till konstnärsnämnden utan att institutets verksamhet därigenom hämmas. Medlen bör av konstnärsnämnden företrädesvis användas för att ge bidrag till unga filmare som just står i begrepp att börja sin yrkesverksamhet, film- och videoexperiment som syftar till att utveckla filmens språk och former samt författare av manus till icke-kommersiell, konstnärligt värdefull film. Genom att mer än ett organ förmedlar stöd till de fria filmarna torde möjligheterna öka att förverkliga flera av kulturpolitiska mål, såsom skyddet av yttrandefriheten, frigörelse från kommersialism, decentralisering av beslutsfunktioner samt konstnärlig och kulturell förnyelse. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att, inom ramen för anslaget G 2. Filmstöd (prop 1988/89:100, bil. 10) 2 milj. kr. bör tillföras fria filmare i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen. () (s) 1988/89 Kr303
mot · GC02Kr304 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr304 av () TV-licensen m. m. Svensk television riskerar att förvandlas från kultur till kommers som en allt stridare ström av reklamfinansierad TV väller in via satellit över gränserna pågår en betänklig utveckling inom den nationella televisionen. Programsponsring blir allt vanligare. De krafter som vill infora reklam i svensk TV gör sig alltmer hörda i debatten och de som hållit emot låter alltmer uppgivna. Särskilt oroande är de signaler som hörs om att en omprövning kan vara på gång inom det socialdemokratiska partiet. de gröna slår vakt om den nationella televisionen. Det är utomordentligt viktigt att denna ges de resurser som behövs för att fylla sin roll som förmedlare av program av hög kvalitet inom samhällsinformation, kultur, underhållning, etc. måste kunna ta upp kampen mot satellitkanalerna om de mest attraktiva programmen och också ges betydande resurser för en egen produktion av högkvalitativa program. Detta gäller givetvis också radion. Reklam den dyraste finansieringsformen För kvalitetshöjning krävs ökade resurser men reklamfmansiering av svensk television löser inga problem. Reklamfmansiering är givetvis inte gratis. Kostnaderna för reklamen kommer slutligen att belasta TV-tittarna i form av dyrare priser på de varor de konsumerar. Detta blir dyrare för TV-tittarna än om de betalar kvalitetshöjningen direkt via TV-licensen eftersom de då också via produktpriserna skall betala vad det kostar att producera reklamprogrammen. Därtill kommer att det säkerligen inte blir någon kvalitetshöjning med reklamfinansierad TV utan sannolikt tvärt om. kämpar för ett samhälle där de kommersiella krafterna hålls tillbaka. Detta är nödvändigt om vi ska kunna motverka resursslöseri och miljöförstöring. Vi vill ha ett samhälle där kultur och mänskliga värden får en central ställning, inte ett samhälle som mer och mer präglas av kommersiella värderingar. Att släppa in reklam i svensk television skulle betyda ännu ett avgörande steg i fel riktning. vill tvärtom begränsa Mot. 1988/89 reklamen i nuvarande medier genom en höjd reklamskatt. Förslag om Kr304 detta har vi lämnat i en särskild motion. I stället för reklam vill stärka svensk television genom en höjd TV-licens. En TV-licens kostar , vilket måste betraktas som billigt om man ser till vad man får för pengarna. de gröna föreslår att radion och televisionen får ett rejält resurstillskott vid nästa höjning av TV-licensen, vilken bör ske . Licenshöjningen bör förutom kompensation för inflationen också innebära en reell höjning på per TV-licens. Detta skulle ge televisionen ett reellt resurstillskott på . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reklam i och licensfinansiering av svensk television.
mot · GC02Kr305 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr305 av m. fl. Radio- och TV-förhållandena i län Lokalradion och regional-TV har blivit allt viktigare komponenter i vårt totala mediautbud. Resurser har tillförts och utbyggnad har skett. tillhörde de lokalradiostationer som först fick tillgång till den egna kanalen P 4. Av regional-TV-utbyggnaden däremot blev vår landsända sist tillgodosedd när startade . Vad på /TV ankommer är det alltså för vårt län välbeställt. Det finns radio- och TV-redaktioner med ett bevakningsansvar för län. Sedan finns naturligtvis alltid synpunkter på hur väl t. ex. ABC-redaktionen fördelar sina resurser på län i konkurrens med . Däremot finns en del i övrigt att önska när det gäller sändnings- och mottagningsförhållandena för vad som produceras inom dessa redaktioner. Det beror till en del på länets geografiska figuration men tekniskt går det att lösa och det är väsentligt att det råder överensstämmelser mellan /TV:s region- och distriktsindelning och distributionsmöjligheter. För Radio del har sändningsmöjligheterna successivt förbättrats, så att med och kommuner nu har hygglig mottagningsmöjlighet om än viss ytterligare förstärkning vore önskvärd. Problem föreligger också i norra länsdelen, där Älvkarlebyborna har betydligt bättre mottagningsmöjligheter av Radio . Problemen är dock större för mottagning av regional-TV. I är det mycket svårt att ta emot ABC-nytts sändningar. Där är antennen i regel riktad mot och det är för Enköpingsborna ointressanta som uppenbarar sig i rutan. På grund av att befolkningen inte kan se programmen avtar naturligtvis redaktionens intresse för att göra program om länets södra delar. I norra länsdelen finns motsvarande problem. Där är det Gävlesändaren som ger bäst bild, varför Mittnytt är det regionala nyhetsprogrammet som syns, men inte speglar de intressanta regionala nyheterna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att sändningskapaciteten förstärks, 1988/89 Kr305 ras för P 4-nätet i läns utkanter. () () så att TV-sändningar får goda mottagningsförhållanden i hela län samt 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att sändningskapaciteten förbätt
mot · GC02Kr306 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr306 av m.fl. (s) Finsk TV i 1988/89 Kr306313 Frågan om möjligheter till mottagning av TV:s programutbud för den svenska och sverigefinska befolkningen har varit föremål för flera bilaterala överläggningar. har dessa resulterat i försöksverksamhet med utsändning av delar av TV:s produktion över Nackasändaren. 1 årets budgetproposition föreslår regeringen att lagen om rundradiosändning av finländska televisionsprogram förlängs med till utgången av . Som motiv till förslaget har regeringen angivit de positiva erfarenheterna av hittillsvarande försöksverksamhet. Också frågan om hur man kan utsträcka tillgången till den finländska kanalen till merparten av de finsktalande hushållen samt avvaktan på ett bredare nordiskt TV-satellitsamarbete nämns. Parallellt med den nu pågående försöksverksamheten har utredningen (U 1987:02) om ökat TV-utbyte mellan och arbetat. lämnades rapporten i (Ds U 1987:7). skall samma utredning bl.a. studera de möjligheter som satellittekniken erbjuder. I Stockholms-området bosatta finsktalande, finlandssvenskar och finlandsintresserade svenskar glädjer sig naturligtvis över beskeden i årets budget. Alla är ändå medvetna om att den nu gällande ordningen inte kan vara annat än en tillfällig lösning. Sändningarna når bara en minoritet av finsktalande befolkning. Den stora majoriteten står fortfarande utanför möjligheten att ta emot finska program. Vi anser att det är ytterst angeläget att sådana beslut fattas, att man i hela landet kan få tillgång till den finländska televisionens program. Vi vill betona, att frågan är av stor betydelse - inte bara för den finsktalande och finlandssvenska befolkningen i landet - utan också för befolkningen i sin helhet. De finska sändningarna kan också utgöra ett tillskott till hela det svenska kulturlivet och för stärkandet av den nordiska identiteten. Utvecklingen av TV-utbytet mellan och ger våra länder ett positivt nordiskt alternativ till alla ytligt glättiga, amerikaniserade satellitprogram. Det är dock ytterst viktigt att det bilaterala utrednings- och förhandlingsarbetet genomförs snabbt och effektivt till en ömsesidig positiv lösning. 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingen av TV-utbytet mellan och . () () 1988/89 Kr306
mot · GC02Kr307 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr307 av och (c, fp) TV:s roll för inställningen till alkohol Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om granskning av massmedia främst televisionens roll i spridningen av alkoholvanorna.
mot · GC02Kr308 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Kr308 av m.fl. (m) Tappningsrätt i radiokanalerna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K431 hemställs att som sin mening uttalar vad som i motionen anförs om en fri ömsesidig tappningsrätt för radiokanalerna. Hans Nyhage (m) (m) () ()
mot · GC02Kr309 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr309 av m. fl. (m) Riksradions utlandsprogram Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U532 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riksradions utlandsprogram. () () () () ()
mot · GC02Kr310 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Kr310 av m.fl. (fp) De samiska samlingarna vid folkbibliotek Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo266 hemställs att för /90 anslår för de samiska samlingarna vid . () ()
mot · GC02Kr311 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr311 av m.fl. (s) glasmuseum Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89 :Ub716 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av medel till en utbyggnad av .
mot · GC02Kr312 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Kr312 av Ett kurdiskt kulturcentrum Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U534 hemställs att hos regeringen begär förslag till upprättandet av ett kurdiskt kulturcentrum i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Kr315 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr315 av m.fl. (s) Regional kulturpolitik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89 :A464 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en regional kulturpolitik. Bo Finnkvist (s) ()
mot · GC02Kr318 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr318 Anslag till den ryska jubileumsbibeln Den ryska ortodoxa kyrkan har just högtidlighållit sitt 1000-årsjubileum. I samband med detta har en nordisk gåva överlämnats i form av en studiebibel. Detta har skett med de ryska myndigheternas godkännande. Regeringen har avslagit en framställning om statsbidrag från . Därtill har man avvisat en begäran från ärkebiskopen om uppvaktning och förnyad prövning. Sedan frågan första gången behandlades av regeringen har strävandena att finansiera projektet utvecklats ytterligare på ett sätt som gör det möjligt att lämna mer konkreta upplysningar om anslagsbehov från olika källor. Ärkebiskop har också i samband med den ryska kyrkans jubileumsfirande på plats haft överläggningar som bekräftar det utomordentligt stora behovet av en tillräcklig upplaga av denna bibelutgåva. Situationen är den att de norska, danska och isländska regeringarna har anslagit belopp i den storleksordning som respektive bibelsällskap begärt. Till detta kommer ett anslag från . De sammanlagda anslagen från staten och folkkyrkorna i dessa länder är .6 220 000 kr. Därutöver har genom insamlingar . anslagits från , . Sammanlagt gör detta . Tillsammans med tryckkostnader för den första tryckningen om 10 000 exemplar som betalts av olika organisationer så har . Detta belopp har räckt till att leverera eller beställa sammantaget 75 000 bibelverk. Det behov som framkommit vid överläggningar med företrädare för den ryska ortodoxa kyrkan pekar på att ytterligare 75 000 bibelverk skulle behöva levereras. För att detta skall vara möjligt krävs ett tillskott av . Skall den svenska insatsen för projektet bli av samma storleksordning som man redan uppnått i och krävs att man genom insamlingar och anslag från andra organ än staten och kan nå upp till ca . Detta tycks nu vara möjligt. Statsbidragsbehovet är - med förutsättningen att skall göra insatser motsvarande dem som redan gjorts i och - 3 milj. kr. Sedan regeringen första gången behandlade Svenska ansökan har således följande hänt: - En klar bild finns nu av de sammanlagda insatserna i och . - Behovet av ytterligare bibelverk har klarlagts i samband med ärkebiskopens deltagande i den ryska ortodoxa kyrkans jubileumsfirande. - Värdet av en samnordisk aktion har ytterligare understrukits, vilket enligt uppgift har kommit till uttryck också vid överläggningar på regeringsnivå mellan de nordiska länderna. Dessa fakta framgår av en skrivelse från Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anslå . som statsbidrag till produktionen av den nordiska gåva i form av den ryska jubileumsbibeln som överlämnats i samband med den ryska ortodoxa kyrkans 1000-årsjubileum. 1988/89 Kr318
mot · GC02Kr319 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Kr319 Stöd till kulturen genom lotterier Svenskarna är ett spelgalet folk. Vi tippar, spelar på hästar, köper premieobligationer, penninglotter och trisslotter osv., osv. Genom vår speliver får staten stora inkomster. Det har emellertid också hänt att överskottet på vårt spelande gått till särskilda ändamål såsom när tipspengarna gått till idrotten. Med denna motion vill vi föreslå ett särskilt lotteristöd för litteraturen. säljs i 5,7 miljoner trisslotter. 4,5 miljoner av dessa är rena nitlotter dvs. spelaren har förlorat . Vinnare är staten som sedan använder pengarna till allmänna ändamål. Bland de många allmänna ändamål som staten skall stödja finns inte bara idrott utan också kultur. Det sker bl.a. genom som bland många uppgifter har att verka för lässtimulerande åtgärder och erhåller särskilda medel för detta ändamål. En möjlighet att stimulera besvikna lottköpare till att som tröst i stället bli nöjda bokläsare vore att ge dem en särskild rabatt vid bokinköp mot uppvisande av en nitlott. Kanske skulle en sådan idé stimulera till både mer lottköp och mer bokköp vilket innebär vinster både för staten och kulturen. Ett sådant system lär ha prövats i en delstat i och varit framgångsrikt. En tänkbar modell för är att varje nitlott i trisslotteriet ger rätt till rabatt vid inköp av en pocketbok. Självklart kan vi inte ålägga bokhandeln eller förlagen att stå för rabatten, men däremot skulle kunna göra det. I budgetpropositionen påpekar kulturministern att i en rapport noterat vissa tendenser som kan bli en fara för mångsidigheten i bokutgivningen samt att det finns tecken på en försvagning av den svenska litteraturens ställning. Kulturministern aviserar också ett uppdrag till att för senare budgetår komma in med en fördjupad redovisning av området och eventuella förslag till förändringar av stödinsatserna inför senare perioder. I det sålunda aviserade uppdraget bör ingå att mera i detalj utarbeta ett förslag i enlighet med vad vi ovan anfört. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett särskilt lotteristöd för kulturen. 1988/89 Kr319
mot · GC02Kr320 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr320 Återlämnande av vissa kulturskatter I vårt land finns mängder av dyrbara konstskatter och böcker, som mer eller mindre stulit från andra länder; från , , , och . Det skedde framför allt och oftast som s.k. krigsbyte. Några exempel på stöldgods i svensk ägo; Det mest kända torde vara den s.k. Silverbibeln (Codex argenteus) , en gotisk urkund. Förvaras numera i . Den s.k. Djävulsbibeln (Gigas librorum - bokjätten) , en av de största nu kända handskrifterna (nära en meter hög). Stals också från . Ett antal värdefulla skulpturer från palats i ; flyttades 1648 till . En unik renässansfontän på i med 36 vattensprutande figurer. Togs sönder 1659, varefter skulpturerna skickades till . En del göts om till kyrkklockor. 1659 drabbades även i . Därifrån fördes också skulpturer från en springbrunn bort för att användas till fontänen i . den andres s.k. bordshimmel i återfinns numera i Nationalmusei samlingar. En praktservis i Urbinofajans, omfattande 132 pjäser, rövades från . Ytterligare exempel: Goslarrelikvariet, Magdeburgkalken, altarkorset från , kräkla från Domen i och ett antal ikoner från öst. är ett exempel på ett land som lämnat tillbaka en del dyrbara manuskript från medeltiden till ! En inventering av både profana och kyrkliga konstskatter måste genomföras för att utröna ursprunget till övriga äldre dyrgripar. bör därefter lämna tillbaka konstskatter, böcker etc. som vi stulit till ursprungliga ägarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inventering och återställande till ursprungsländer av stulna kulturskatter. 1988/89 Kr320