mot · GD02Fi71 · 1989-01-01 00:00:00 — Vi anser att regeringen hyser alltför stor tilltro till olika administrativa åtgärder och gemensamma arbetsgrupper mellan olika organisationer i syfte att förbättra produktivitetsökningen. T.ex. är förslaget att inbjuda arbetsmarknadens parter till överläggningar om åtgärder för att stärka kompetensen och höja produktiviteten mest ett slag i luften. De förslag som berör kommuner och landsting, nämligen kommunalt skattestopp samt tekniken för att neutralisera effekterna av skattereformen för stat och kommun, kommenteras i en särskild motion om den kommunala ekonomin. Ett antal förslag presenteras inom arbetsmarknadspolitikens ram. Dessa kommenteras närmare i en särskild motion. Där föreslås bl.a. att flexibla lönebidrag skall införas i hela landet och att antalet platser på skall utökas. En liberal ekonomisk politik Från sida ser vi det åtgärdspaket som regeringen presenterar i kompletteringspropositionen som ett nödvändigt första steg i en långsiktig process för angripa de strukturella problemen i svensk ekonomi. Den ekonomiska politiken måste för att långsiktigt lyckas med att trygga välståndet inriktas på en stabil och förtroendeskapande politik. Förnyelse av den offentliga sektorn Bristen på förnyelsearbete i den offentliga sektorn har medfört ett ständigt stigande skattetryck och en dämpad produktivitetsutveckling för ekonomin som helhet. Trots att den offentliga sektorn ständigt tillförs mer resurser har vi i växande problem, bl.a. i form av köer, 10 på stora välfärdsområden. Det gäller t.ex. skola, barnomsorg, sjukvård och Mot. 1989/90 äldreomsorg. anser att en stor del av den verksamhet som bedrivs i den offentliga sektorn även skall vara i huvudsak skattefinansierad. Stat och kommun behöver däremot inte alltid vara producent av de skattefinansierade tjänsterna. Det ligger ett stort värde i att släppa fram tjänsteproduktion i enskild regi. Det skulle skapa valfrihet för medborgarna och sannolikt leda till betydande effektivitetsvinster i produktionen. Offentliga, liksom privata, monopol skapar ineffektiva produktionslösningar och blockering av förändringar. Därför måste de offentliga monopolen avskaffas. Ett exempel på ett område där enskilda alternativ skulle skapa kvalitetsförbättringar och betydelsefull valfrihet är barnomsorgen. Vår utgångspunkt är att stöd till barnomsorgen bör utgå, oavsett i vilken form den bedrivs. Detta måste t.ex. innebära lika behandling av kommunala och enskilda daghem, dvs avskaffande av den s.k. Regeringen aviserar nu att dagis som drivs av personalkooperativ skall kunna få rätt till statsbidrag. Det finns ingen anledning att endast släppa fram denna verksamhetsform. daghem som drivs som privata företag bör få rätt till statsbidrag. Vi vill i detta sammanhang även uppmärksamma de fristående skolornas situation. Flera friskolor befinner sig just nu på randen till konkurs och nedläggning. Regeringen har undergrävt de ekonomiska förutsättningarna för deras verksamhet genom de mycket begränsade statsbidrag som dessa skolor erhåller. Vi utgår från att friskolornas situation kommer att förbättras i och med införandet av ett nytt statsbidragssystem 1991. Men frågan är hur många skolor som klarar sig fram till den tidpunkten. Vi vill därför återigen aktualisera frågan om ett extra bidrag - ett överlevnadsbidrag - till de mest utsatta friskolorna, så de får en chans att klara sig tills det nya statsbidragssystemet införs. Det ekonomiska läget för vissa är mycket prekärt. De allvarligaste problemen finns vid i , i och i . Skolornas situation blir snart ohållbar, om ingen grundläggande förändring av bidragssystemet kommer till stånd senast under /91. Med hänsyn till de särskilda omständigheterna bör staten lämna ett temporärt bidrag till vissa fristående skolor för /91. Syftet med bidraget skall vara att rädda de skolor från nedläggning som hotas av konkurs. Anbudsupphandling är ofta ett bra sätt att öka effektiviteten och pressa kostnaderna för offentlig verksamhet. Alla tillfällen till anbudsupphandling bör utnyttjas. är egen regi bäst men upphandling bör alltid prövas. För den statliga sektorn finns strikta regler för upphandling som skall garantera affärsmässighet och opartiskhet. I princip bör samma krav också ställas på valet mellan egen regi och entreprenad. leder momsreglerna till att statliga myndigheters och kommuners verksamhet i egen regi gynnas framför extern upphandling. Skattereformen innebär att nya neutrala regler införs. Detta kommer att ge en betydelsefull stimulans för en ökad anbudsupphandling. Den statliga regleringen av kommuner och landsting måste minska. gäller inte minst statsbidragen där olika specialdestinerade bidrag bör slås Fi71 ihop till större poster. De detaljstyrande bidragen ger upphov till omfattande administration, bristande flexibilitet samt hämmar effektiviteten och förnyelseförmågan. Försöket med s.k. frikommuner har pågått länge utan att några påtagliga problem kunnat märkas. Samtliga svenska kommuner bör nu ges samma möjligheter att befrias från statliga detaljbestämmelser. Som framgått ovan kommer skattekvoten att sjunka som en följd av skattereformen och krispaketet. Vi anser det nödvändigt att skattetrycket fortsätter att sjunka. Det finns få saker om vilka ekonomers bedömningar är så samstämda som det nödvändiga i ett lägre skattetryck. Vi delar den uppfattningen. bör skattekvoten kunna sänkas till ca hälften av bruttonationalprodukten. Det är i första hand momsen som bör sänkas. Därtill kommer det av hänsyn till den internationella utvecklingen att bli nödvändigt med en anpassning nedåt av den totala skattebelastningen på sparande. Som ett första steg har vi i vår partimotion om skattereformen föreslagit sänkningar av arvs- och gåvoskatten, förmögenhetsskatten samt omsättningsskatten på aktier. Det är av flera skäl angeläget att få till stånd en ökning av hushållssparande. Av fördelningspolitiska rättviseskäl är det angeläget att alla människor ges möjlighet att genom sparande bygga upp ett eget kapital. Ett sparkapital innebär ett ökat oberoende av arbetsgivares och myndigheters makt och större möjligheter att styra över sitt eget liv. En sänkning av skattetrycket underlättas om hushållens sparande ökar. Dessutom bör särskilda stimulanser till ett ökat hushållssparande införas som de reduceringar inom de generella transfereringssystemen, som kommer att bli nödvändiga, genomförs. På så sätt kan ett gott generellt trygghetsskydd byggas upp av individerna själva med ett eget försäkringsskydd eller annat sparande. I fråga om det privata sparandet och ägandet finns en ideologisk skillnad mellan och regeringen. Den socialdemokratiska inställningen till enskilt sparande illustreras mycket tydligt av följande citat från 90-talsrapporten: "För att nå ett stort, positivt hushållssparande krävs att den privata sektorn gödslas med stimulanser att öka de redan rikas förmögenheter. Samhällsekonomiskt är det angeläget att öka det totala sparandet i ekonomin. Då det inhemska sparandet är stort, ökar förutsättningarna att finansiera nödvändiga investeringar utan att det uppstår underskott i bytesbalansen. Skattereformen kommer att leda till ökat hushållssparande. Särskilt det finansiella sparandet blir med reformen gynnsammare behandlat . begränsas avdragsrätten, vilket redan visat sig ha en återhållande effekt på lånebenägenheten och leda till ökad räntekänslighet hos hushållen. Det långsiktigt bundna pensionssparande! kommer även att Mot. Medan skatten på kapitalavkastning i normala fall blir Fi71 kommer skatten på pensionssparande att vara högst hälften därav. Det är bra att regeringen nu aviserar att ett långsiktigt bundet sparande på samma villkor kommer att kunna ske även inom bankväsendet. För att väsentligt öka hushållssparande är det angeläget att stimulera just långsiktigt målsparande. Den största potentialen för ett ökat sparande med denna inriktning torde vid sidan av pensionssparande vara bostadssparande. En omfattande övergång från hyresrätt till bostadsrätt, t.ex. i allmännyttans fastigheter, skulle vara ett sätt att stimulera detta. En annan form av målsparande gäller föräldrars sparande för sina barns räkning, t.ex. genom att barnbidraget eller en del därav sparas till dess barnet fyller . Detta kommer t.ex. att kunna ske på fördelaktiga villkor inom ramen för allemanssparande!, när åldersgränsen tagits bort och det gåvoskattefria grundbeloppet höjts till . Det är också angeläget att uppmuntra vinstdelningssystem i företagen. Andel-i-vinst där man premierar kvarhållande av vinstmedel bör kunna ha en sparstimulerande effekt. Vi anser att vinstandelar som står inne under bör undantas från sociala avgifter. Däremot tar vi bestämt avstånd från det konstiga tvångssparandet. Detta bör upphävas. Vi föreslår också utförsäljning av statliga företag till allmänheten liksom avveckling av de kollektiva löntagarfonderna. Beslutet om den förtida avvecklingen av kärnkraften har medfört en betydande oro i näringslivet för den framtida energiförsörjningen. Om beslutet blir verklighet kommer att drabbas av sådana energiprisökningar att de svenska företagen inte kan konkurrera internationellt. Detta har inverkat negativt på företagens vilja att investera i och därmed bidragit till den dåliga produktivitetsutvecklingen. kräver att den förtida avvecklingen inte genomförs. Ingenting betyder så mycket för ekonomisk tillväxt och dynamik som ekonomins internationalisering. Genom internationell integration minskar regeringens makt att göra skadliga ingrepp i ekonomin. Arbetsmarknadens parter får också större tryck på sig att sluta löneavtal som inte skadar den internationella konkurrenskraften. Vi avvisar alla tankar på att på olika sätt försöka avskärma den svenska ekonomin från omvärlden. Försök att låsa in företag, kapital och människor i är oförenligt med en bevarad välfärd. Industriminister uttalanden om att stärka det "nationella kapitalet" är oroande eftersom de riskerar att skapa negativa förväntningar som hämmar investeringsviljan i näringslivet. Svensk ekonomi behöver större inslag av internationalisering. Ett nödvändigt första steg är att avskaffa de regler som skapar byråkratiska hinder 13 för utländska företag som vill investera i . Utländska företag kan ge- Mot. nom direkta investeringar bidra med kapital, teknologi och kunnande. Den pågående integrationen inom EG kommer att på ett avgörande sätt påverka svensk ekonomi. De pågående förhandlingarna mellan EG och EFTA är därför mycket viktiga. Det är angeläget att de mål för förhandlingarna som ställt upp fullföljs. Det gäller t.ex. att bör eftersträva att avtalet blir så omfattande som möjligt. Utgången av förhandlingarna mellan EG och EFTA är avgörande för framtida sysselsättning och konkurrenskraft. Utan ett avtal hotar allvarlig stagnation i den svenska ekonomin. Vi har redan tidigare föreslagit att nu bör undersöka möjligheterna till anknytning till det europeiska monetära samarbetet, EMS. Vi vidhåller denna uppfattning. Valutaregleringens slopande gör det naturligt att överväga valutapolitiska regim. Målet är och förblir en fast växelkurs. Sedan ett tiotal år tillbaka anges denna i förhållande till en korg av utländska valutor. I praktiken har emellertid den svenska kronans värde påverkats av de stora kurssvängningarna för dollarn, som dessutom har givits dubbel vikt i korgen. EMS erbjuder en fastare punkt att anknyta kronan till. Genom en EMS-anknytning skulle ytterligare markera att inflationsmål och valutakursnorm måste tas på allvar. Vi skulle också kunna erhålla del av det stöd som centralbankerna i EMS-länderna ger varandras valutor om behov uppkommer. Sannolikt är inte tillståndet i den svenska ekonomin sådant att skulle accepteras av EMS. Vi bör däremot redan nu offentligen tillkännage att vi när läget i ekonomin förbättrats avser ansöka om anknytning. Detta skulle öka förtroendet för vilja att ta itu med de strukturella obalanserna genom intern anpassning. I ekonomisk-politiska motion kritiserades regeringens budget dels för att den inte var tillräckligt stram, dels för att den innehöll enligt våra värderingar felaktiga prioriteringar. I det första avseendet har det stabiliseringspolitiska paketet inneburit en viss kursomläggning som vi välkomnar. Vi kan likafullt konstatera att det finns betydande skillnader mellan regeringens och syn på riktlinjerna för budgetpolitiken. Vi menar till att börja med att det krävs en fördelningspolitiskt motiverad omprioritering av statsutgifterna till förmån för de utsatta grupper som kan kallas det glömda och för fattiga människor i . föreslog ett reformpaket för det glömda på sammanlagt . Det innefattade bl.a. statliga stimulansbidrag till utbyggnad av egna rum på långvården, ökade resurser för att förkorta sjukvårdsköerna, förbättrade vårdbidrag för familjer med barn som har handikapp, utökade insatser t.ex. för att ge arbete åt handikappade och för att 14 handikappanpassa kollektivtrafiken samt åtgärder för att underlätta utsluss- Mot. ningen av psykiskt sjuka från mentalsjukhusen. Vi föreslog också en höjning Fi71 av biståndet med 400 milj.kr. så att stödet till inte skulle tillåtas urholka enprocentsramen för u-landsbiståndet. Vi föreslog vidare en väsentligt kraftigare satsning på miljövård än regeringen (med ytterligare 200 milj.kr.). Inom miljöpolitiken prioriterar vi bl.a. en rad insatser inom naturvård och vattenvård. Det gäller insatser för återskapande av våtmarker som bl.a. bidrar till att minska kväveläckaget till haven, för skydd av hagar och urskogar samt för naturvårdshänsyn i skogsbruket. Vi föreslog därtill en rad insatser för att förbättra förutsättningarna för kulturell och ideell verksamhet. Det gäller bl.a. idrotten, trossamfunden, handikapporganisationerna och miljörörelsen. Senast i vår partimotion om skatterna har vi fört fram förslaget om en avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet. har vi föreslagit ytterligare insatser främst på tre områden: forskning, regionalpolitik och landskapsvård. har vi föreslagit besparingar bl.a. på presstödet. Vi har hävdat att åtgärder måste vidtas mot de snabbt ökande kostnaderna i de stora transfereringssystemen. På denna punkt innebär krispaketet ett första viktigt steg pä flera områden bl.a. sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. Nästa steg bör vara att genomföra ytterligare utgiftsminskningar i socialförsäkringssystemet. Vi anser t.ex. att det finns skäl att överväga både karensdagar och nivån på ersättningen i sjukförsäkringen. Besparingarna skall användas till att finansiera en nödvändig sänkning av det totala skattetrycket. I långtidsbudgeten redovisas prognoser över det offentliga sparandet . Det framgår av beräkningarna att ett betydande överskott i statsbudgeten uppkommer i det s.k. lågalternativet. Detta överskott bör genom skattesänkningar och särskilda sparstimulanser omvandlas till enskilt sparande. Vid denna process är det nödvändigt att hänsyn tas till den samhällsekonomiska balansen. Enligt mening krävs det vidare en genomgripande förnyelse av hela den offentliga sektorn, både genom ökad konkurrens och ett inre reformarbete som bl.a. skall syfta till minskad centralstyrning och ökat utrymme för personalens idéer och kreativitet. Detta öppnar också ökade möjligheter till besparingar på byråkrati. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för krispaketet som anförts i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för en långsiktig ekonomisk politik som anförts i motionen, 3. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som anförts i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överlevnadsbidrag till friskolorna, 5. att beslutar avskaffa tvångssparandet. () () () () () () () () () () () () 1989/90 Fi71 gotab 96685, Slockholm 1990