ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub680 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub680 av () Högskolebiblioteken En av förutsättningarna för att all forskning skall kunna vidmakthållas och utvecklas är tillgången till högskolebibliotek. En av deras främsta uppgifter är att genom årliga inköp alltid hålla väl försett med aktuell litteratur. svarar endast för av forskningen i världen. Internationaliseringen av forskningen understryker ytterligare nödvändigheten av att biblioteken ges ekonomiska möjligheter att inköpa nyutkommande litteratur. Inte minst inom industrin ställer forskare och utvecklingsansvariga allt högre krav på ökande samarbete med och tjänster från högskolebiblioteken. Det är nödvändigt att taga datatekniken till hjälp. Investerings- och driftskostnader på detta område får emellertid inte inverka på de ekonomiska möjligheterna att göra erforderliga bokinköp. kan detta medföra att forskare och studerande inte kan ges den service som är varje högskolebiblioteks skyldighet. Det borde vara en självklarhet att antalet inköpta volymer inte fick påverkas av andra kostnader och investeringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskolebiblioteken.
mot · GC02Ub681 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub681 av () Folkdanslinje på har det skapats ett nytt och fördjupat intresse för svensk folkmusik och folkdans. Kunskapsutvecklingen behöver vidmakthållas genom bl a utveckling av högre utbildningar. Varje avbrott i denna utveckling kan skada förtroendet bland utövare och presumtiva sökande för det riktiga i att satsa på detta kulturområde. Regeringen stödjer arrangemanget av ett Folkmusik- och dansår 1990. Behovet av utbildade pedagoger och koreografer kan förväntas öka via detta arrangemang. I proposition 1988/89:4 framhålls: Dansen hör till de mest eftersatta områdena i skolans verksamhet. ... I redovisningen från kulturprojekten har jag kunnat notera att intresset för dans är stort och växande i skolor och kommuner. Resultaten från dansprojekten är mycket intressanta och jag anser därför att den särskilda satsningen på dans inom ramen för kultur i skolan bör fortsätta. ... Här bör man dock observera att danspedagoger inte ... är beredda att ta sig an skolan som arbetsfält. En metodutveckling bör därför ske parallellt med arbetet på att introducera dansen i allt fler kommuner. försök med en tvåårig linje i folkdans med inriktning på pedagogik och koreografi bör ses i relation till ovanstående krav på metodutveckling. Det är viktigt att förankra skolans dansverksamhet i den folkliga kulturtraditionen varmed den kan bidra till stärkande av den egna kulturella identiteten. Mot bakgrund av detta får det betraktas som olyckligt att saknar medel för intagning av en ny elevkull till denna nya tvååriga folkdansutbildning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av att kontinuiteten upprätthålls i tvååriga linje för folkdansare.
mot · GC02Ub682 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub682 av m.fl. (s) Förbättrad lärarutbildning för minoriteter Mångå undersökningar, rapporter och förslag har skrivits för att förbättra utbildningssituationen för en av landets minoritetsgrupper, nämligen zigenare. Situationen har upplevts som svår och orsakerna har varit den historiska bakgrunden, d.v.s. det förtryck som gruppen har varit utsatt för och den etniska medvetenheten hos gruppen. Som en följd av dessa faktorer undviker dessa barn den svenska förskolans och skolans - d.v.s. majoritetskulturens - uppfostran och utbildningsnormer. Zigenarbarnen deltar sällan i förskolans verksamhet och är ofta understimulerade redan vid starten i . I uppstår ofta kollisioner mellan skolans normsystem och det zigenska. Skolans folk har svårt att förstå skolfrånvaro orsakad av att barnen deltar i släktbesök, utför hushållsysslor eller motsvarande. Svårigheterna är således många, inte minst med tanke på att allmän skolplikt råder i landet. Att arbeta med zigenarbarnen har dessutom låg status och många bakslag i undervisningen gör att man ser det som en hopplös uppgift att uppnå mål och intentioner. Följden blir täta lärarbyten som i sin tur orsakar att kontinuiteten inte kan uppnås i utbildningen för eleverna. Till bilden hör att många av de lärare som undervisar zigenarbarn är obehöriga. Ovannämnda orsakar att antalet zigenarelever på gymnasienivå är mycket lågt och ännu färre blir färdiga med sin utbildning. Alla som har erfarenheter av dessa frågor vet att representanter från den egna gruppen alltid stärker elevernas egen identitet och blir en förutsättning för en framgångsrik utbildning, inte minst med tanke på att lärare med zigenarbakgrund på ett naturligt sätt kan ha kontakt med föräldrarna. Den nya lärarutbildningen trädde i kraft 880701 och den speciella hemspråkslärarlinjen är avskaffad i och med detta. I något annat sammanhang borde även hemspråkslärarnas svårigheter - i och med de ökade kraven - tas upp, men det kan här konstateras att ingen studerande från den zigenska gruppen hade anmält sig till utbildningen i fråga. Hur skall man förbättra zigenarbarnens situation? Ett helt nytt utbildningssystem för dessa grupper måste utformas. Ett förberedande etappvis, s.k. preparandutbildning, inom t.ex. komvux eller AMS skulle bereda vägen till högskole-, d.v.s. lärarutbildning. Zigenarna är koncentrerade i storstadsområden och på det viset skulle dessa förberedelsekurser på gymnasial nivå begränsas till Stockholm-, Göteborg- och Malmöområdena. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förberedande utbildning för tänkbara lärarstuderande med zigenarbakgrund. () () 1988/89 Ub682
mot · GC02Ub683 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89: Ub683 av () Specialpedagogisk utbildning 1988/89 Ub683 693 Det finns en stark oro för att förskolan och skolan kommer att förlora komptensen att ta hand om elever med språkliga funktionshinder om inte specialpedagogutbildning erbjuds för pedagoger som skall arbeta med elever med tal och språkrubbningar. Det finns enligt en utredning gjord av SÖ, ca 20 000 handikappade elever i olika skolformer. Till handikapp räknas då funktionshinder, synskador och utvecklingsstörning. Därtill kommer ca 200 000 elever med språkliga handikapp inom särskola, förskola, grundskola och gymnasieskola samt statens specialskola för talskadade barn. Det innebär att över 200000 elever behöver hjälp med att utveckla sitt språk. De språkstörda eleverna får individuell träning av talpedagoger som också i många fall ansvarar för den grundläggande läsundervisningen för denna grupp av elever. Den utbildning som talpedagoger verksamma med elever med tal och språksvårigheter har, är en utbildning på 40 p. Det är en speciallärarutbildning med inriktning mot tal, språk och röst. Med den nu föreslagna specialpedagogiska utbildningen kommer den nuvarande kompetensen att försvinna. Det räcker inte med korta fortbildningskurser för att tillskansa sig dessa kunskaper. Det finns då all anledning att utöver de fyra föreslagna utbildningarna också låta en utbildning med inriktning på elever med tal- och språksvårigheter ingå. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att en särskild utbildninglinje för specialpedagogik bör inrättas med inriktning på elever med tal- och språksvårigheter. 1 1988/89.
mot · GC02Ub684 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub684 av och (båda c) , SMI Den kompletterande utbildningen av lärare i frivillig musikundervisning, främst inom den kommunala , som anordnas genom , , är den möjlighet som finns för musiklärare i hela landet att parallellt med tjänstgöring i hemkommunen kunna åtnjuta musikpedagogisk kompletteringsutbildning. Förden kommunala pedagogiska utveckling är det avgörande att lärarkåren kan få tillgång till aktuell utbildning och fortbildning. Behovet av utbildning är särskilt stort i glesbygdskommuner. saknar 1 189 tillvidareanställda lärare kompetens i musikpedagogik. Det statsbidrag som utgår till SMI-utbildningen finansierar endast av den totala kostnaden. Institutet måste därför ta ut elevavgifter, f. n.. . Därutöver måste eleverna själva bekosta individuella lektioner på sitt huvudinstrument. All schemalagd undervisning på bedrivs i grupp. För den individuella utvecklingen krävs dessutom enskilda lektioner på huvudinstrumentet, i likhet med kraven inom de andra musikhögskoleutbildningarna. Det är angeläget att staten tar sin fulla del av ansvaret för finansieringen av elevernas utbildningskostnader. Även kommunerna får anses ha ett ansvar för att kunna ge sina anställda lärare möjlighet till utbildning och fortbildning, genom att bekosta resor och utgifter för logi samt svara för tjänstledighetskostnader. Den satsning på utbildningsmöjlighet för de redan verksamma lärarna som framhölls i OMUS-betänkandet 1976 bör inte dröja längre. Vikten av en utveckling av den kommunala pedagogik betonas i prop. 1988/89:4, sid 60. SMI:s roll i detta sammanhang är väl dokumenterad, bl. a. i en musikledarenkät, och SMI:s tjänster som fortbildningsinstitut är mycket efterfrågade i de kommunala musikskolorna. Genom sin pedagogiska inriktning och sin rikstäckande verksamhet kommer SMI att fungera som samarbetspartner på högskolenivå i projektet och detta är ytterligare en verifikation på den roll som SMI spelar i musikliv. I årets proposition har SMI inte fått gehör för anslagsäskandet. Med den uppräkning av anslaget som föreslås går SMI istället in i ett underskottsår som beräknas till . Den enda möjlighet man från SMI tycks ha att täcka denna förlust, om staten inte hjälper till, är att höja elevavgifterna med till ca . Om detta skulle inträffa tar det ut effekten av förra årets bidragsökning; det skulle vara ett svek mot de elever som har gått in i 1988/89 Ub684 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av ökat statligt stöd till , . () () utbildningen under andra premisser och det skulle motverka möjligheterna att få sökande till SMI. Det statliga bidraget för SMI-utbildningen borde fr. o. m. /90 räknas upp med totalt 1,1 milj. kr., räknat på 200 utbildningsplatser. Därav utgör nuvarande elevavgifter . och bidrag för individuella spellektioner .
mot · GC02Ub685 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub685 fanns vid humanistiska fakulteten vid en fullständig religionsvetenskaplig linje, avslutad med högskoleexamen. Den hade föregåtts av en på privat initiativ tillkommen utbildning av blivande präster i , där undervisningen sköttes av tillresta lärare vid teologiska fakulteten i och med studenterna formellt inskrivna vid i . Denna lösning var ekonomiskt fördelaktig för många äldre studenter, som kunde studera på halvtid jämsides med ordinarie arbete. Vid den nuvarande är det möjligt att läsa 80 poäng, motsvarande , dvs. endast delar av den religionsvetenskapliga linjen. Delvis sammanfaller dessa delar med ämneslärarlinjen och de kan även ingå i kulturvetarlinjen, varjämte studierna kan bedrivas som fristående kurser. Forskning och forskarutbildning har sin tonvikt lagd på deldisciplinerna religionshistoria, systematisk teologi och tros- och livsåskådningsvetenskap. Godkänd kurs i sistnämnda ämne kan även leda till filosofie doktorsexamen i praktisk filosofi eller i idé- och lärdomshistoria. Från studenthåll har uttalats ett önskemål om återinförande av en fullständig religionsvetenskaplig linje i , i första hand avseende linjens allmänna gren eller motsvarande fristående kurser (140 poäng). Detta bör vara möjligt inom tillgängliga eller lätt disponibla lärarresursers ram. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om återinförande av religionsvetenskaplig linje vid humanistiska fakulteten i i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GC02Ub686 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub686 Den humanistiska fakultetsbyggnaden vid i kunde den nya byggnaden för humanistiska fakulteten i tas i bruk. Därmed kunde ett antal över staden spridda institutioner sammanföras i en gemensam byggnad. Därtill finns ett annex i form av ett klassiskt centrum (även för religionsvetenskap, arabiska, etnologi m. i det gamla i närheten av , varjämte vissa institutioner såsom den konstvetenskapliga ännu inryms i separata byggnader. uppdelades professuren i geografi i två en i kulturgeografi och en i naturgeografi. Till följd därav kom även den gemensamma institutionen att sönderslås, varvid naturgeografernas expedition, bibliotek och lärare kvarblivit i den gamla institutionen vid medan lektionslokaler provisoriskt disponeras i . De ursprungliga planerna på inflyttning för samtliga geografer i Humanisten kunde ej förverkligas. Den ekonomisk-historiska institutionen har inhyrts i perifera lokaler långt från universitetsbibliotek och andra institutioner med likartad forskningsinriktning. förvärvade kronan av den byggnad som invigts för dåvarande flickläroverket, /67 Kjellbergska gymnasiet, numera vuxengymnasiet. Byggnaden ligger invid hovrätten och i mycket nära anslutning till universitetsbibliotek och humanistisk fakultet. lokalbehov ansågs i första hand böra lösas genom förvärvet. För dess lärare och studerande är emellertid lätt tillgång till universitetsbibliotek och andra universitetsinstitutioner inte så nödvändig, varför dess lokalbehov borde kunna tillfredsställas genom förslagsvis eller någon nedlagd folk/grundskolebyggnad i . Det naturliga vore att dit förlägga ett antal utspridda institutioner inom de filosofiska fakulteterna med behov av närhet till universitetsbibliotek och samverkan med varandra och med institutioner i Humanisten. Såsom exempel därpå kan nämnas de både geografiska institutionerna, de konst- och statsvetenskapliga, den ekonomisk-historiska institutionen, den psykologiska institutionen osv.. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om en annexbyggnad i anslutning till humanistiska fakultetsbyggnaden i . land (m) 1988/89 Ub686
mot · GC02Ub687 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub687 av () Teologie magisterexamen Genom ändring (SFS 1979:393) i 7 kap. 15 § högskoleförordningen (SFS 1977:263) tillkom ett mom. 4 ang. översättning till engelska språket av examensbenämning. Universitets- och högskoleämbetet utfärdade riktlinjer för översättning till engelska språket av vissa examensbenämningar inom den grundläggande högskoleutbildningen (UHÄ-FS 1980:50-B7) och motsvarande föreskrifter (UHÄ-FS 1980:49). Riktlinjerna byggde främst på följande grunder: I fråga om utbildningslinjer som omfattar mindre än 120 poäng har begreppet högskoleexamen återgivits med uttrycket University Certificate, beträffande ubildningslinjer om minst 120 men mindre än 160 poäng med termen Degree of Bachelor of Arts/Science/Education/(jfr riksdagsmotion 1975/76:491). Vid utredde en arbetssgrupp åren 1985 86 (ärende A 24284/85 införandet av en påbyggnadslinje, omfattande 40 80 poäng, byggande på annan högskoleutbildning om minst 120 poäng, innebärande en fördjupning av den tidigare utbildningen på en ni vå jämförbar med forskarutbildning och skiljande sig från forskarutbildning genom att vara mer orienterad mot tillämpning och yrkesverksamhet. Den studerande som uppfyller den föreslagna definitionen skulle tilldelas examenstiteln magisterexamen (med masterexamen som officiell engelsk översättning). Vid tyska kan grad såsom Magister Artium (M.A.) förvärvas efter studier vid filosofisk (i regel ej vid natur- eller socialvetenskaplig fackinriktning) delvis även teologisk, fakultet. En dansk cand. (i allt studier) kan med fördjupade studier i sitt grundfack läsa till den s. k. magisterexamen (mag.art) medan cand.mag. kräver studier i ett annat fack. I föreskrifter av UHÄ om ändrad lydelse av den av UHÄ (UHÄ-FS 1984:31) fastställda utbildningsplanen för religionsvetenskapliga linjen, utfärdade (UHÄ-FS 1986:40 A 19) föreskrev att studerande som med godkänt resultat genomgått den religionsvetenskapliga linjen, skall erhålla ett ubildningsbevis med den anknutna examensbenämningen Teologie kandidatexamen. I utbildningsbeviset skall infogas den engelska översättningen Degree of Bachelor of Divinity såvitt avser genomgång av linjens allmänna gren, och Degree of of Divinity såvitt avser genomgång av den särskilda grenen (140 resp. 160 poäng). De båda linjerna medför olika kompetens och endast den sistnämnda berättigar till yrkesverksamhet som präst. 1988/89 Ub687 Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av en teologie magisterexamen i enlighet med vad i motionen anförts. land (m) Det bör således vara helt logiskt att olika examensbenämningar införs även på svenska. I sammanhanget bör erinras om att tidigare filosofisk ämbetsexamen (för läroverkslärare) medförde magistertiteln (SFS 1907:93 § 15, 1953:610 § 17).
mot · GC02Ub688 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub688 av m. fl. Ökad receptarie- och apotekarutbildning Vid farmacevtiska fakulteten i utbildas 80 receptarier och 80 apotekare. Genom kompletteringsutbildning utbildas också c:a 220 receptarier som arbetat som apotekstekniker. Det sammanlagda årliga tillskottet av farmacevtisk kompetens till den svenska arbetsmarknaden är nu helt otillräckligt. Svensk läkemedelsindustri, den farmacevtiska forskningen, samt är huvudsakliga avnämare av utbildade farmacevter såsom apotekare och receptarier. Behovet av apotekare fördelar sig så att läkemedelsindustri och forskning tar drygt hälften. Utvecklingen är sådan att det med säkerhet kan konstateras att alla avnämare kommer att öka sin nyrekrytering. Den svenska läkemedelsindustrin är framgångsrik också i ett internationellt perspektiv. För att kunna försvara denna position erfordras att behovet av farmacevtisk kompetens kan säkerställas över tiden. En samlad bedömning av behovet av utbildningsplatser på apotekarlinjen innebär en utökning med 20 platser per termin . När det gäller receptarierna är den helt dominerande arbetsgivaren. av de examinerade receptarierna går till Apoteksbolaget. Redan inför /88 påtalades ett behov av utbyggnad av utbildningen av receptarier om 40 utbildningsplatser. Statsmakterna efterkom inte detta önskemål. Inte heller /89 ökades antalet utbildningsplatser. En helt nödvändig ökning av utbildningen synes också utebli. Apoteksbolagets planerade rekryteringsbehov redan tidigt är så omfattande att situationen kan befaras bli ohållbar. Bakgrunden till det stora rekryteringsbehovet står att finna främst i de uppgifter som följer av statens avtal med Apoteksbolaget. Samhällets strävan till en ökad egenvård, ett förändrat konsumtionsmönster av läkemedel till följd av befolkningens förskjutning mot högre ålder samt apotekspersonalens ökade engagemang i rådgivning och information kring läkemedelshanteringen är tre viktiga utgångspunkter. Till detta kommer ytterligare viktiga faktorer, såsom att pensionsavgångarna inom apoteksväsendet kommer att tredubblas och den lagenliga rätten till föräldraledighet m. m. som fortfarande till övervägande del nyttjas av kvinnlig personal. Till skillnad mot vad som gällde inför 1980-talet föreligger nu ingen arbetslöshet bland farmacevter. Utöver ovanstående kan konstateras att svensk lagstiftning kräver farmacevtisk examen för behörighet att fullfölja expedition av läkemdel. Någon alternativ rekryterings väg för apoteksväsendet föreligger alltså inte. Kan inte rekryteringsbehovet tillgodoses hotas helt enkelt säkerheten i läkemedelshanteringen. Apoteksbolagets långsiktiga personalplan innebär ett behov av nyrekrytering av receptarier enligt nedanstående tabell vilken visar den utbildningsvolym som krävs. Av de receptarier som utbildas utgör nytillskottet 80 . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en utökning av antalet utbildningsplatser på receptarie- och apotekarlinjerna i enlighet med vad i motionen anförs. () () () () () 1988/89 Ub688
mot · GC02Ub690 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub690 av (vpk) Utbildning av lantmätare i Utbildning av lantmätare sker vid tekniska högskolan i . antas till lantmätarlinjen 90 elever och erfarenhetsmässigt ligger examinationsnivån på 55. har bristen på civilingenjörer blivit markant. Detta har medfört att lantmätarnas arbetsmarknad vidgats väsentligt, vilket i sin tur inneburit en alltmer markant brist på lantmätare för lantmäteriets behov. Enligt den analys av behovet inför 1990-talet som lantmäteriverket gjort kommer rekryteringsbehovet för verkets del att uppgå till 5070 lantmätare . För att tillgodose det växande behovet av lantmätare krävs en vidgning av antagningen från 90 till 120 elever . Problemet är emellertid inte enbart ett volymproblem utan också svårigheter att rekrytera lantmätare utanför . med säte i och med en riksomfattande verksamhet, har både i och i övriga landet stora rekryteringsproblem. Erfarenhetsmässigt vet vi att eleverna i hög grad väljer arbetsplats i nära anslutning till utbildningsorten. Detta innebär att en stor del av de nyexaminerade lantmätarna väljer arbete i . Ett sätt att komma till rätta med detta är att förlägga den nödvändiga utökningen av lantmätarutbildningen till i ett nära samarbete mellan tekniska högskolan och högskolan i /. I /finns kompetens och intresse för att stödja och utveckla en forsknings- och utvecklingsmiljö när det gäller lantmäteri och samhällsbyggande. Såväl lantmäteriverket som och har goda resurser på området. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om att utöka och förlägga lantmäteriutbildning till högskolan i /.
mot · GC02Ub691 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub691 av m. fl. Den systemvetenskapliga utbildningen vid högskolan i I samband med Norrbottenspropositionen beslutades om lokaliseringspolitiska insatser som skall leda till ett antal nya arbetsplatser i . Exempel är: , och . För att dessa etableringar skall bli framgångsrika krävs bl. a. utbildningskapacitet i . De ovan uppräknade arbetsplatserna har stort behov av personal med systemvetenskaplig utbildning. Vid högskolan i finns en systemvetenskaplig linje med 30 nybörjarplatser. För att tillgodose behovet av systemvetare och inte riskera att äventyra resultatet av de statliga etableringarna, skulle denna linje behöva utökas till 60 nybörjarplatser. Det är inte realistiskt att räkna med att ett tillräckligt antal kan rekryteras från andra högskoleorter. Tack vare Norrbottenspropositionen har högskolan kunnat inrätta en professur i ADB. Detta och de datorinvesteringar som görs ger stadga åt högskolans ADB-utbildning och möjligheter att ytterligare förbättra den. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av antalet nybörjarplatser vid den systemvetenskapliga utbildningen vid högskolan i .