mot · GC02Fi105 · 1989-05-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fil05 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av I propositionen föreslås höjda arbetsgivaravgifter respektive i åtstramningssyfte. Det är ett förslag som syftar till att dämpa löneglidningen och kostnadsutvecklingen. 1 årets budgetproposition fick studieförbunden en höjning av statsbidraget, bl.a. mot bakgrund av att bidragsbeloppet inte följt kostnadsutvecklingen . På kort sikt innebären höjning av den allmänna löneavgiften att denna ökning reduceras. För t. ex. ABF innebär budgetpropositionen en anslagshöjning med ca . Förslaget om 5 procents höjning av den allmänna löneavgiften i ger dock samma ABF-avdelning en merutgift på . Att en åtstramning kommer att gynnsamt påverka de ekonomiska förutsättningarna hindrar inte att det kan uppstå problem. Handikapporganisationernas verksamhet är helt baserad på bidrag från stat, landsting och kommuner, och några ekonomiska marginaler finns inte. I årets budgetproposition anförde föredragande statsråd: min bedömning bör bidragsgivningen till handikapporganisationerna även inför kommande budgetåret vara ett prioriterat område. Jag vill särskilt peka på två omständigheter som talar för att statsbidraget till dem bör förstärkas. Ett starkt skäl är att handikapporganisationerna har höga merkostnader för den verksamhet man bedriver. Förbunden organiserar personer med olika slag av funktionshinder, i många fall rör det sig om omfattande funktionshinder En del handikapporganisationer bedriver också behandlingsanläggningar av olika slag, t.ex. psoriasisförbundets anläggningar i . Denna verksamhet bedrivs tillsammans med . är dock undantaget från den extra höjningen av löneavgiften. Det kan anföras skäl för att dessa anläggningar inte skall behandlas annorlunda därför att huvudmannen är en handikapporganisation. På samma sätt ökade i årets budgetproposition bidraget till organisationer under anslaget H3 med knappt 6 milj. kr. till 55 milj. kr. Det är bidrag som bl.a. utgår till länk- och klientorganisationer, , de homosexuellas organisationer m.fl. Även deras verksamhet, som var ett prioriterat område i budgetpropositionen, drabbas ekonomiskt av de överhettningsproblem som råder. Alla organisationer som har verksamhet för barn och ungdomar gör en viktig samhällsinsats. Vi vill hävda att just föreningslivet har stora möjlighe teratt verka förebyggande när det gäller sociala och andra ungdomsproblem. 1988/89 Deras verksamhet är därför inte en belastning på ekonomin, utan snarare Fi 105 fungerar de som resursskapare. Föreningslivets verksamhet bygger i hög grad på frivilliga och oavlönade arbetsinsatser från en mängd människor. Till skillnad från det kommersiella fritidsutbudet torde det i hög grad vara en mycket "inhemskt betonad verksamhet. Inte heller i den meningen utgör föreningslivet någon stor belastning på vår ekonomi. Vi vill också peka på det förhållandet att vissa organisationer formellt har hela sin personal - alltså också de som arbetar i helt andra delar av landet centralt avlönade och anställda. Det innebär att dessa organisationer drabbas särskilt hårt av den extra avgift som föreslås för . Det finns således anledning att beakta de ideella organisationernas speciella problem. Detta kan ske genom undantag när det gäller löneavgifter eller genom ekonomiskt stöd i andra former. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om de ideella organisationernas ekonomiska situation. () () () () ()