mot · GC02Ub632 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub632 av och (båda m) Den forskningen i I budgetpropositionen 1989/90:100 bilagorna 10 och 16 under budgettitlarna D 23 Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna respektive B 4 Miljövårdsforskning behandlas den forskningen i vårt land. kommer den forskningen i enlighet med vad som framförs i propositionen och till följd av tidigare beslut, att koncentreras till universiteten i , och . Med tillfredsställelse noterar vi dock att Lunds universitets framstående forskning inom marinekologi och inte minst då marinbotanik har uppmärksammats. I bilaga 10 anför således ansvarigt statsråd följande: Även om inrättande av centra för marin forskning innebär en kraftsamling kring universiteten i , och , innebär det inte att all vetenskaplig verksamhet inom det området skall förekomma enbart där. Jag utgår istället från att universiteten i och måste ha ett nära samarbete med t.ex. i när det gäller genomförandet av verksamhet som berör sydkusten. har i skrivelser till regeringen anhållit om ett anslag på för marinekologisk forskning. Denna framställning bör vägas in i de bedömningar som görs i samband med föberedelserna proposition om forskning. I bilaga 16 anför det ansvariga statsrådet följande under punkt B 4: Chefen för har tidigare denna dag behandlat UHÄ:s utredningsförslag: Organisation av forskning (1988:11) och föreslagit att det bildas tre centra för marin forskning, vilka skall knytas till universiteten i , och . Jag vill understryka vad chefen för anför att även om beslutet innebär en kraftsamling till dessa universitet måste ett nära samarbete ske med t. ex. i när det gäller genomförandet av verksamheten som berör sydkusten. Det är bra att de ansvariga statsråden uppmärksammat de betydande problem som centraliseringen av den forskningen till , och innebär. Men detta är ingalunda tillräckligt. Som bl a framhållits i en interpellation till utbildningsministern ställd av är det risk för att bl a den mycket väsentliga marinbotaniska forskningen, som tillhör den ledande inom svensk marin forskning och som har ett mycket gott internationellt namn, äventyras. Även om anslagsfrågan till den nu nämnda forskningen kan få en mera permanent lösning fram är detta inte tillräckligt. Problemet för de vetenskapsmän som måste leva på tidsbegränsade projektanslag är stora. Detta skapar planeringsproblem, försvårar rekryteringen av unga forskare och skapar en osäkerhet sorn lätt leder till att nyckelpersoner flyttar och att forskargrupper upplöses. Att den marinekologiska forskningen i är viktig, inte minst med tanke på de betydande och särpräglade problem som den miljön i och södra är utsatta för kan inte nog understrykas. De väsentligaste motiven för att snabbt säkerställa den forskningen vid är: Hög vetenskaplig standard dokumenterad genom en betydande produktion av doktorsavhandlingar inom ämnet marinbotanik . Här är man ledande i landet. Den forskningen vid har högt internationellt anseende, vilket bl a framgår av att man fått uppdrag att anordna ett antal prestigefyllda internationella kongresser. Marinekologisk forskning är beroende av fältstudier. Gångtiden för forskningsbåtar från respektive till den skånska sydkusten beräknas till 24 respektive . Detta kommer helt uppenbart att leda till att den marinekologiska bevakningen vid kommer att gravt eftersättas. Havsmiljön runt ligger i ett mycket hårt belastat område, dels på grund av den skånska näringsstrukturen, dels till följd av att den hårda belastningen från tätbefolkade områden på kontinenten samt på grund av framför allt och DDR:s svaga ekonomiska ställning med föråldrade och starkt förorenande produktionsapparater som följd. Den marinbotaniska enhetens i betydelse för länsstyrelserna i och samt för de skånska kommunerna och näringslivet i regionen vad gäller miljöarbetet är betydande. De framtida kraven på utbildade marinbiologer kommer att öka. Det är viktigt att ta vara på den utbildningskompetens som finns vid . Förståelsen för de nu berörda problemen finns hos ansvariga statsråd och myndigheter. Däremot tycks insikten om att positiva beslut för verksamheten vid hastar. Av denna anledning bör redan för /90 avsättas för den marinekologiska forskningen vid som beloppet B 2. Miljövårdsinformation kan reduceras med . Stabiliteten och långsiktigheten i den marinekologiska verksamheten vid fordrar att högre tjänster som tor/professor inrättas. 1988/89 Ub632 Med hänvisning av vad som ovan anförts hemställs 1. att tillför den marinekologiska verksamheten vid 2 milj.kr. att användas i enlighet med vad som anförts i motionen ovan, 2. att begär att regeringen framlägger förslag om inrättande av högre tjänster vid marinekologiska enheten vid i enlighet med vad i motionen anförs. () () 1988/89 Ub632