mot · GC02Ub634 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub634 av och (m, c) , m.m. Mot. Vetenskapliga mål skall vägleda den högre utbildningen. Universiteten skall inte ha som främsta mål att vara utbildningsanstalter utan vara institutioner för utveckling av det mänskliga vetandet. Det är nödvändigt med starka och självständiga universitet för att garantera ett tänkande och en kritik som är oberoende gentemot statsmakterna. Självklart har dock universiteten och högskolorna stor betydelse för utvecklingen i den region de ligger. Ju högre kvalitet utbildningen har, desto viktigare blir den för regionen. Man kan urskilja huvudsakligen två former av utbildning inom den högre utbildningen: den forskarförberedande utbildningen och den postgymnasiala yrkesutbildningen i form av kortare kurser, ofta om 80 poäng, men också kortare kurser. Huvudansvaret för den forskningsförberedande utbildningen bör, enligt vår mening, åvila universiteten och högskolorna med fasta forskningsresurser på de sex universitetsorterna och i samt högskolorna i , och . De måste också ha det främsta ansvaret för att tillse de mindre högskolornas behov av forskarutbildning. är den största högskolan utanför universiteten när det gäller antal ämnesområden. Det finns en betydande opinion för att den skall bli sjunde universitet. Den har också mycket stora förutsättningar till vidare utveckling mot större självständighet med egen profil och vetenskapliga mål. Trots att högskolan i inte har fasta forskningsresurser, bedrivs där forskning av stor omfattning. Denna forskning är till största delen finansierad genom medel från forskningsråd och andra nationella sektorsorgan. Detta innebär att den erhållit forskningspengar på samma kompetenskriterier som forskningen vid universiteten. Ett exempel på utveckling av högskolan i men också på samverkan mellan olika institutioner vad gäller grundutbildning, forskarutbildning och forskning är skolledarhögskolan i , högskolan för lärarutbildning i och pedagogiska institutionen vid . Självfallet skulle skolledarhögskolan förstärkas om en professur i pedagogik med inriktning mot skol- och utbildningsledning inrättades med tjänstgöringen förlagd till . På sina håll har professurer inrättats med tjänstgöringen delvis förlagd till viss högskola. Regeringen kan föreskriva att nyinrättade professurer förenas med tjänstgöring vid en viss högskola. 1 1988/89. Skolledarhögskolan är det tydligaste exemplet på samverkan. En liknande utveckling är dock på väg på flera områden. På högskolan i finns ett fyrtiotal forskarutbildade lärare och ett trettiotal doktorander. I exempelvis socialt arbete, statskunskap, sociologi, psykologi och historia handleder lärare på högskolan i doktorander som är inskrivna vid olika universitet. Denna samverkan med universitet och högskolor med fasta forskningsresurser är viktig för att trygga kvaliteten. Antagning av forskarstuderande bör ske av institutioner vid universitet och högskolor med fasta forskningsresurser och doktoranderna bör bedriva sin utbildning vid sådana institutioner. Delar av arbetet kan utföras vid högskola utan fasta forskningsresurser. Vid högskolan i uppfyller följande basämnen kraven för forskarutbildning: Pedagogik, psykologi, sociologi, socialt arbete, statskunskap, statistik, företagsekonomi, nationalekonomi, ADB, historia, litteraturvetenskap och engelska. Ur kvalitetssynpunkt är det mycket viktigt att stärka kvaliteten vid samtliga högskolor i genom att införa forskning som tjänsteåliggande för högskolelektorerna. Därigenom får samtliga högskolor stabila forskningsresurser. De flesta lärarna vid de nya högskolorna saknar doktorsexamen. Antalet högskoleadjunktstjänster vid den svenska högskolan i dess helhet utgjorde /87 . Detta innebär att ett stort antal studerande ej kommer i kontakt med forskarutbildade lärare eller forskning. Det är nödvändigt att betona sambandet mellan forskning och utbildning. Detta samband kan stärkas genom att forskning förs in i tjänsten för alla kompetenta högskolelektorer motsvarande undefär en tredjedel av den totala arbetstiden. De högskoleadjunkter som saknar forskarutbildning bör stimuleras att genomgå sådan. bör adjunktstjänstena vid sådan utbildning som är forskningsförberedande ersättas med högskolelektorat, för vilka det normalt krävs avlagd doktorsexamen. Att ålägga samtliga behöriga universitets- och högskollärare forskning i tjänsten är en omfattande reform som kan behöva genomföras etappvis. Regeringen bör senast forskningspolitiska proposition återkomma till med förslag i denna riktning. En reform av ovan angivet slag skulle få en mycket stor kvalitetshöjande betydelse och innebära att samtliga högskolor får stabila forskningsresurser. Självfallet är detta särskilt viktigt för de högskolor som saknar fasta forskningsresurser. För högskolan i skulle en sådan reform innebära en ytterligare förstärkning av den pågående utvecklingen och av den forskning som redan bedrivs. 1988/89 Ub634 Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om den framtida utvecklingen av högskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om införande av forskning i tjänsten för alla kompetenta högskollärare. () () 1988/89 Ub634