mot · GC02A451 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :A451 - län med problem och med möjligheter är ett län med stora variationer. I norra delen av länet finns de skogrika Bergslagskommunerna . Därefter kommer mellanbygden med omväxlande jord och skog. I länets södra del mot finns stora slättområden, det ljuvliga Mälarlandskapet med dess lummiga hagar och lövskogar. är alltså ett omväxlande, innehållsrikt och spännande län vid inre delen av . Länet har stora problem; ett i många avseenden bortglömt län med en oroande negativ utveckling. är egentligen ett framtidslän; ett län med goda möjligheter om utvecklingen kunde kanaliseras i rätt riktning. Men för detta krävs bl.a. bättre kommunikationer, förbättrade utbildningsmöjligheter och lokalisering av statliga verksamheter till länet. har haft en vikande befolkningsutveckling i jämförelse med riket. hade länet över 259 000 invånare. BEFOLKNINGSUTVECKLING I VöSTMRNLFINDS LÖN OCH RIKET. Index 100=1970 Källa SCB (bef) /89 hade länet ca 255 000 invånare. Den sammanlagda Mot. befolkningsminskningen 1980-1988 blev över 4 000 invånare. redovisade en befolkningsökning. Det var glädjande. Länets folkmängd hade ökat med ca 675 personer. Vid en närmare analys av befolkningsutvecklingen för finner man följande: Födelseöverskott + 475 personer Inrikes omflyttning 669 personer Utrikes omflyttning + 869 personer Befolkningsökningen beror alltså dels på ett födelseöverskott dels på nettoinvandring från utlandet. har haft ett stort inrikes negativt flyttningsnetto. Hur flyttningsströmmarna går mellan och övriga län framgår av figur 2. NETT OFLYTTNINGEN MELLAN LÄN OCH ÖVRIGA LÄN (medeltal 1979-1985) Pilarna är proportionella mot antalet flyttande Källa: i U län förlorar i första hand till den mycket expansiva Mot. 1988/89 , men även till den likaledes expansiva och till . Utbildnings- och arbetsskäl är avgörande faktorer vid en flyttning från länet. Industrisysselsättningen har sviktat . Likaså har antalet sysselsatta inom jord- och skogsbruket minskat. /har ej fått den utbildningsvolym, som är motiverad med utgångspunkt från att de två länen tillsammans har över 500 000 invånare. Därför tvingas många västmanländska ungdomar bedriva högskolestudier på annan ort. Vid ett närmare studium av åldersfördelningen bland dem som flyttar finner man att länet tappar mest i . Av dem som flyttat av arbetsskäl är i åldrarna . Om denna obalans i flyttningsströmmarna fortsätter, leder detta till en snedvriden åldersstruktur, som efterhand får allvarliga konsekvenser för länets kommuner. Även , länets befolkningsmässigt i särklass största kommun med över 117 000 invånare, har ett stort negativt flyttningsnetto. har haft ett negativt flyttningsnetto 15 av . Befolkningsutvecklingen i skulle ha varit ännu mer negativ om inte länet fortfarande uppvisat ett födelseöverskott. Som en konsekvens av det negativa flyttningsnettot, först och främst i åldrarna , kommer antalet personer i famiijebildande ålder att minska och det nuvarande födelseöverskottet kan därför mycket snabbt komma att ändras till ett födelseunderskott. är ett starkt industrialiserat län. Industrin har haft, har fortfarande och riskerar att få ytterligare strukturproblem. Många västmanländska samhällen är typiska bruksorter, som domineras av en eller ett fåtal företag. Stålindustri, metallbearbetande industri, maskin- och elektroteknisk industri, som dominerar i , har arbetat i en internationell överkapacitetssituation. föreföll framtidsutsikterna ljusa för många bruksorter i Bergslagen. De allra flesta internationella prognoser pekade entydigt på en fortsatt snabb tillväxt inom stålområdet. I en rapport (1972) utarbetad av International and prognosticerades en ca 70 %-ig ökning av stålförbrukningen . Framtidsoptimismen inom stålindustrin var stor och många stålföretag utökade produktionskapaciteten. Framtiden blev emellertid helt annorlunda. Istället för en 70 9ir-ig ökning minskade stålförbrukningen . Överkapaciteten inom stålindustrin var stor. I ett läge då den svenska kostnadsnivån stiger snabbare än i våra konkurrentländer, drabbas den svenska stålindustrin särskilt hårt. går stålindustrin för högvarv, men vid en kommande lågkonjunktur kan problemen ånyo bli mycket allvarliga. Strukturomvandling och industrinedläggelse kan ta fart igen i Bergslagslänen. Det är nödvändigt med en breddning av den industriella basen i Västman Minst lika nödvändig är en kraftig ökning av den privata Mot. tjänstesektorn kompletterad med en ökning av statliga verksamheter. Förändringar tar tid. En breddning av sysselsättningsmöjligheterna sker inte utan det är ett långsiktigt målmedvetet arbete, som kan ta innan ett bestående trendbrott till en för länet positiv utveckling har åstadkommits. är ett framtidslän. Men det krävs kraftfulla insatser för att vända den negativa utveckling, som oavbrutet pågått . Det räcker inte med enstaka punktinsatser utan det behövs samlade insatser på många områden för att åstadkomma en varaktig förändring. Länsborna är starkt medvetna om länets problem. Det arbetas intensivt på olika nivåer för en positiv utveckling av länet. Optimismen är fortfarande stor, men för att åstadkomma en verklig förändring är det nödvändigt med insatser från regering och riksdag. Bl.a. måste kommunikationerna förbättras, den högre utbildningen måste både fördjupas och breddas och statlig verksamhet lokaliseras till länet. Medel har anvisats för en ombyggnad och modernisering av bansträckningen Västerås-Kolbäck-Fagersta-Ludvika (). Det är bra. Upprustningen beräknas vara klar och kommer att få stor betydelse för Bergslagen. Länstrafiken i trafikerar fr.o.m. sträckorna , , och med snabba X 10-tåg med hög komfort. Men dessa satsningar är inte tillräckliga. Väl utbyggda järnvägskommunikationer i inre är nödvändiga för en aktivare lokalisering av verksamheter inom ett stort geografiskt Mälardals/Bergslagsområde med triangeln Västerås- i centrum. Behovet av denna nödvändiga satsning utvecklas närmare i en särskild motion, 1988/89:T530. Det är mycket betydelsefullt för en region att ha ett väl fungerande vägnät med vägar som har en jämn och för sitt ändamål lämplig standard. De senaste årens medelstilldelning till har ej medgivit att angelägna projekt kunnat genomföras i den takt, som varit nödvändig för regionens utveckling. motion (1988/89:T312) har påvisats behovet av särskilda medel för ett fullföljande av upprustningen av Räta linjen d.v.s. vägsträckningen Norrköping-Västerås- . Vissa återstående vägsträckor måste snabbt rustas upp, så att "Räta linjen" i hela sin sträckning får en jämn och hög Mot. 1988/89 standard. Då slipper genomgående personbils- och A451 last bi 1st rafi k i nord-sydlig riktning. Ett annat aktuellt vägprojekt är ombyggnaden av Arboga- . I senast fastställda flerårsplan ligger projektet i en obestämd framtid. Det är otillfredsställande. Projektet har hög angelägenhetsgrad. Anslagen för drift och underhåll har varit för små, vilket medfört eftersläpande underhåll. Det är nödvändigt med högre anslag till länets vägnät, dels för att den nuvarande tekniska standarden skall kunna upprätthållas, dels för att kraftigt förslitna delar av vägnätet inom rimlig tid skall kunna återföras till en lämplig teknisk standard. Vägkapitalet måste förvaltas och vidmakthållas. Alltför många av länets vägar är fortfarande grusvägar; ofta med bärighetsrestriktioner under tjällossningen. Utlokalisering av statlig verksamhet har inte fått del av någon av de statliga utlokaliseringar, som genomförts . är i detta avseende ett helt bortglömt län. Länet har inte ens fått någon kompensation för de nedläggningar av eller nedddragningar i statliga verksamheter, som drabbat länet. Som exempel kan nämnas att enda kvarvarande militära förband, flygflottiljen vid Hässiö utanför , lades ned . planerade att flytta arbetstillfällen från till annan ort, som riskerade bli hårt utsatt för neddragning av statlig verksamhet. Att flytta statliga arbetstillfällen från ett hårt drabbat län. , till ett annat hårt drabbat län är dålig regionalpolitik. Ur regionalpolitisk synpunkt borde det istället vara självklart att flyttning av statliga verksamheter skall ske från expansiva regioner till regioner med utvecklingsproblem. STATLIGT ANSTÄLLDA I MYNDIGHETER 1975 OCH 1985 V-AS N-KÖPING L-KÖPING S-HOLM har stora tillväxtproblem med en mycket besvärande Mot. Det borde därför vara positivt ur syn- A451 punkt om statliga verksamheter lokaliserades utanför den expansiva . Det är lämpligt att först och främst dels lokalisera nya statliga verksamheter utanför tillväxtregionerna, dels prioritera expanderande verksamheter framför verksamheter, som minskar i omfattning. nya statliga funktioner, som kan tyckas små och obetydliga, skall placeras utanför tillväxtregionerna. Utredningsuppdrag av olika slag borde också i större utsträckning än läggas utanför . Ett systematiskt arbete efter ovanstående modell borde kunna medverka till att en bättre regional balans uppnäs, bör därför hos regeringen begära att en plan, varvid ovan framförda synpunkter kan utgöra ett bra underlag, skall utarbetas och föreläggas . Län som dels ligger utanför tillväxtregionerna, dels ej erhållit någon nämnvärd etablering av statlig verksamhet skall prioriteras högst. Till denna grupp hör . Utbildning är en investering för framtiden. har krävt större resurser till skolan. har också krävt större satsningar på de mindre högskolorna. /, som tillhör gruppen mindre högskolor, är gemensam högskoleenhet för och . Länen har tillsammans över 500 000 invånare. Tiden är nu lämplig för en uppdelning i två separata högskoleenheter, där varje enhet har sin egen högskolestyrelse och sin egen utbildningsprofil. 1 särskilda motioner (1988/89:Ub503 och Ub536) redovisas möjligheter för en breddning och fördjupning av högre tekniska studier förlagda till . En landsomfattande kampanj. Landsbygd 90, har pågått . Landsbygdskampanjen har inriktats dels mot regionalpolitiska frågor, dels mot bevarandefrågor. Ortsbefolkning och kommunledningar har med stor entusiasm och kreativitet engagerat sig i att utveckla landsbygden. Men ofta har entusiasmen dämpats genom att den socialdemokratiska regeringen, statliga myndigheter eller verk har fattat beslut och/eller vidtagit åtgärder, som direkt motverkar en positiv utveckling för landsbygden. Några exempel från : Telefonkiosken i Karbenning, . ville ta bort kiosken. Genom ett starkt engagemang från ortsbefolkning och kommunledning finns kiosken kvar. nedläggning av postkontor. Munktorp, , har lagts ned. , Sala, är tills vidare kvar genom insatser från ortsbefolkning och kommunledning. Mörka moln hopar sig över jordbruket i norra och mellersta delarna av länet. Jord- och skogsbruket är basnäringarna på landsbygden. Den socialdemokratiska regeringen har fört och för en ryckig jordbrukspolitik. svårt, för att inte säga omöjligt för den enskilde jord- och skogsbrukaren att Mot. kunna planera och investera, när framtiden ter sig så osäker. Enligt en utredning gjord av , sektionen för lantbruks- och konsumtionsfrågor, riskerar länets norra och mellersta delar att drabbas mycket hårt av nedläggning av åker. Enbart i Sala och kommuner skulle 11 000 ha riskera att läggas ned. Ovanstående är tydliga exempel på åtgärder, som direkt motverkar en positiv utveckling på landsbygden. vill satsa på landsbygden, vill satsa på familjejordbruket, vill behålla det öppna odlingslandskapet, vill fortsätta odla den brukningsvärda åkern, vill satsa på alternativa grödor för energiproduktion, fibergrödor och andra grödor för den kemisk-tekniska industrin m.m. Men för att lyckas är det nödvändigt att satsa på en målinriktad forskning och ett ordentligt stöd i inledningsskedet av produktionsomläggningen. För många av de västmanländska kommunerna är ett aktivt arbete med landsbygdsfrågor inte något nytt. Nämnas kan i detta sammanhang , som satsat och satsar intensivt på att utveckla landsbygden genom att entusiasmera kreativa människor att engagera sig i olika landsbygdsprojekt. Grannkommunen Sala är ytterligare ett exempel, där man genom en målmedveten och systematisk satsning på hela kommunen, som till ytan är länets största, lyckats sprida befolkningsökningen. ökade 7 av kommunens 8 församlingar. ökade 6 av 8 församlingar. Som sammanfattning vill jag framhålla behovet av åtgärder för att vända utvecklingen i . Det behövs samlade insatser för att åstadkomma ett varaktigt trendbrott. Enstaka punktinsatser är ej tillräckliga. Därför är det viktigt att de ovan nämnda motionerna inom kommunikationer och utbildning får en positiv behandling och att i anledning av denna motion uttalar behovet av åtgärder för en positiv utveckling av . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för en positiv utveckling av .