mot · GC02Jo797 · 1989-01-23 00:00:00 — Skattesystemet måste genomgå en förändring med mindre skatt på arbete och mer skatt på råvaror. Vi vill med detta minska efterfrågan på råvaror, vars exploatering och användning medför miljöproblem. Ett annat motiv är att för framtiden spara knappa resurser och främja en effektiv naturresurshantering. Vi anser att råvarubeskatt ningen först bör införas på energi. Vi har därför i annat sammanhang lagt fram förslag om skatt på uran för elproduktion och på miljöskadliga fossilbränslen. I miljöpolitiken måste användas både lagstiftning och ekonomiska styrmedel. Miljöavgifter ska stimulera företag att vidta åtgärder för att minska föroreningarna under den tilllåtna nivån. Miljöavgifter ska också markera att samhället inte accepterar miljöstörningar. Dessutom skall aldrig utsläpp uppfattas som gratis vare sig för samhället eller för företaget i fråga. Priset på en produkt mäter bara de privata och företagsekonomiska kostnaderna, utan att ta hänsyn till de totala samhällsekonomiska kostnaderna, inklusive miljöskadorna. Det gör att produktionen kan ske med metoder som skadar miljön, utan att det drabbar förorenaren. Om avgiften sätts så att den avspeglar kostnaden för miljöförstöringen, kommer den företagsekonomiska kalkylen att överensstämma med den samhällsekonomiska. Men det är näst intill omöjligt att exakt fastställa kostnaderna. En miljöavgift måste därför inte avspegla den exakta samhällsekonomiska kostnaden enligt Polluter Pays Principle (förorenaren ska betala de kostnader den åsamkar samhället). Vi anser det viktigt att miljöavgiften sätts så högt att den ger tydliga signaler att nedbringa utsläppen till vad naturen tål. Vi anser att bl. a. följande skäl talar för att miljöavgifter ska införas: Regleringar räcker inte. Miljöförstöring är inte gratis. Miljöavgifter påverkar såväl producenters som konsumenters beteende. De ger tydliga signaler till teknisk utveckling. De skapar resurser som kan bekosta en del av de investeringar i ny teknik och nya produktionsmetoder som är nödvändiga för en bättre miljö. De skapar resurser för en effektiv tillsynsverksamhet. Det är önskvärt att miljöavgifterna avskaffar sig själva genom att de avgiftsbelagda utsläppen minskar. En del av de influtna medlen bör utnyttjas till utvecklande av ny teknik och stimulanser till utnyttjande av miljöåtgärder. I den mån de influtna medlen återförs, ska de enligt vår mening inte räknas in i skattekvoten. En utredning om ekonomiska styrmedel har tillsatts. Ett första betänkande om avgifter på svaveldioxid och klorutslpp väntas . Vi föreslår här i motionen att miljöavgifter införs på svaveldioxid, organiska klorföreningar, liksom på miljöfarliga tungmetallhaltiga batterier som föreslås i avfallsmotionen. Dessutom begär vi förslag om miljöavgifter på kväveoxid och koldioxid. En nödvändig förutsättning för att samhället ska kunna utvecklas på en hållbar ekologisk grund, för att människor också på lång sikt ska kunna garanteras en rimlig livskvalitet, är att alla har goda insikter om miljön och dess krav. Utbildningen i miljövård måste avsevärt förbättras. Det är viktigt att miljöfrågorna blir en integrerad del av såväl tekniska, naturvetenskapliga som administrativa utbildningslinjer. Lärarutbildningen måste förstärkas med grundkurser i ekologi. Vi anser att regeringen bör tillse att såväl tekniska, naturvetenskapliga som administrativa utbildningslinjer kommer att innehålla minst 3 5 poäng obligatorisk miljövårdsundervisning och att denna undervisning blir en integrerad del av utbildningen. Ett miljötänkande måste in i all utbildning om vi ska kunna åstadkomma en uthållig utveckling. har i en högskolemotion lagt fram förslag om detta. En ekologisk grundsyn innebär att ta stor hänsyn till sambandet mellan natur, människa och samhälle. Naturen är en för människan gemensam resurs som ska skyddas och vårdas för nuvarande och kommande generationers välfärd. Var och en ska bidra till skyddet och vården av naturen genom att visa hänsyn och varsamhet samt genom att undvika åtgärder som kan vara skadliga för naturen. Vi måste hushålla med naturresurser även om det inte finns ett ekonomiskt utbyte. Vi måste ha råd att skydda natur också för dess eget värde. Den fjällnära skogen är unik eftersom den rymmer stora urskogsområden. För skogsbruket i de fjällnära skogarna måste lokalt anpassade skogsbruksmetoder tillämpas. Bondeskogsbruket har traditionellt kunnat bedrivas småskaligt, utan konflikt med naturvårdsintressena. De stora markägarna, domänverket och bolagen, bedriver nu ett utpräglat storskaligt skogsbruk i de fjällnära skogarna. Därför bör en naturvårdsgräns på biologiska grunder upprättas. Ovanför denna får inget storskaligt skogsbruk bedrivas. Särskilt skyddsvärda områden bör avsättas som naturreservat. För att klargöra hur en sådan gräns ska utformas bör en parlamentarisk utredning tillsättas under medverkan av företrädare för naturvården och ortsbefolkningen. Krav på miljökonsekvensbeskrivningar bör införas för olika skogsbruksmetoder som hyggesplöjning, stubbrytning, inplantering av främmande trädslag, samt skogsplantering på jordbruksmark. Stödet till igenplantering enligt skogsvårdslagens 5:3 § måste upphöra. I den urskogsinventering som SNV gjort av vårt lands urskogar är 20 objekt (1177 ha) i av högsta prioritet och 40 objekt (18055 ha) i norra . I valet av objekt är det viktigt att olika naturtyper bevaras. Många urskogar hotas nu av avverkning. Det finns därför särskilda skäl att prioritera dessa. I norra ägs huvuddelen av urskogen av domänverk och bolag. Vi anser att den skyddsvärda mark som ägs av domänverket ska överföras till naturvårdfonden utan att staten ska betala ersättning. På så sätt kan en stor del av den fjällnära skogen skyddas. Hälften av den särskilt skyddsvärda marken i är privatägd. För de enskilda skogsägare som blir berörda ska möjlighet finnas till ersättningsmark från domänverket. Naturvårdsdelen av länsstyrelsernas miljövårdsenheter, den s. k. gröna sidan, har länge haft oförändrade eller t.o. m. krympande resurser. När regeringen nu anslår ökade medel till inköp av urskogar är det förvånande att inga pengar har räckt till handläggning av dessa frågor. De som regeringen tänkt ta in via ökade täktavgifter ska enligt riksdagsbeslut finansiera kostnader för kontroll och tillsyn av täktverksamheten. Vi föreslåratt anslås till förstärkning av länsstyrelsernas naturskyddsarbete. har föreslagit åtgärder för att förstärka skyddet av naturvården. Ideella organisationer och markägare bör anlitas i vården av naturvårdsobjekten. Kommuner och landsting bör få ett ökat ansvar för friluftsreservat. De statliga insatserna bör koncentreras till insatser för att bevara omistliga naturvärden. Skötselplaner ska upprättas vid bildande av naturreservat. En översyn bör ske av alla naturvårdsobjekt. Nya finansieringskällor ska prövas. En fond bör skapas för vård och inköp av naturvårdsobjekt. Företag och allmänhet ska ha möjlighet att lämna bidrag via fonden, likaså bör det vara möjligt att testamentera pengar dit. Naturvårdsåtgärderna i odlingslandskapet, de sk NOLA-insatserna är angelägna. har föreslagit att ytterligare ska anslås för detta. Vi anser att bör kompletteras med att en särskild hagmarksersättning införs. Vi har i annat sammanhang föreslagit att 25 milj. kr. av omställningsstödet för jordbruket överförs till anslaget B 6 Särskilda projekt på miljövårdens område. En strategi bör utformas för bevarande och hantering av genetiska resurser. Den bör beskriva dels allmänna övergripande mål, dels mål som rör utsatta arter och mål för vissa områden som jordbruk och fiske. Strategin bör vara inriktat på att klarlägga och bevara den existerande genetiska variationen, inklusive mikroorganismer, inte endast hotade arter, raser och sorter. Den bör omfatta genbanksverksamhet och forskningsbehov. Vi föreslår därför att ytterligare för bevarande av genetiska resurser till anslaget Vård av hotade arter. Regeringen berör över huvud taget inte i propositionen bioteknikens effekter på miljön. Det finns risker med att genetiskt manipulerat material sprids på ett okontrollerbart sätt. Flera länder har infort förbud mot detta. Vi har i en särskild motion föreslagit en lag för bioteknikens utnyttjande. Användandet av biotekniken måste prövas utifrån etiska, sociala och ekologiska krav. Ansvarsfrågorna måste klarläggas. Produkter inom bioteknikområdet, tillskapade med hjälp av genteknik, måste omfattas av en obligatorisk ansvarsförsäkring. De fyra outbyggda norrlandsälvarnas framtid är osäker trots riksdagsuttalanden om att skydda dem. Regeringen lägger inte fram något förslag om förstärkt skydd. Vi har redan tidigare föreslagit att de fyra outbyggda norrlandsälvarna ska förklaras som nationalälvar och ges ett skydd som motvarar nationalparkernas. Dessutom föreslår vi att följande älvar och älvsträckor anges som undantagna från vattenkraftsutbyggnad i förteckningen i naturresurslagen: Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar uttala att en god miljö är ett centralt ekonomiskt mål, 2. att begär att regeringen tar initiativ till en internationell miljöfond, i enlighet med motionen, 3. att begär att regeringen verkar för ett icke-spridningsavtal på miljöområden i enlighet med motionen, 4. att begär hos regeringen att ta initiativ till en gemensam nordisk miljölagstiftning utifrån högsta ambitionsnivå, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om räddningsplan för , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om internationella åtgärder mot havsföroreningar, 7. att beslutar hos regeringen att begära ett program för begränsning av metallhalterna i enlighet med motionen, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om internationella åtgärder mot försurningen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om internationell naturvård, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att inte skall medverka vid en mineralexploatering av , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om initiativ för att rädda regnskogarna, 12. att begär hos regeringen en parlamentarisk översyn av miljölagarna i enlighet med motionen, 13. att ger regeringen till känna vad som anförts om påföljd vid miljöbrott, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om omprövning av gamla tillstånd enligt miljöskyddslagen, 15. att hos regeringen begär initiativ till en översyn av i enlighet med motionen, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om miljötillsynen, [att beslutar anslå ytterligare till länsstyrelsernas tillsyn enligt miljöskyddslagen,1] 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om koncessionsnämndens sammansättning, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om öppenheten vid tillståndsprövning, 19. att som sin mening ger miljöorganisationer rätt att överklaga enligt 8 a § miljöskyddslagen, 20. att beslutar att en miljöombudsman skall tillsättas, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statsåklagare för miljöbrott,2] 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om miljöansvarig vid företag som bedriver miljöfarlig verksamhet, 22. att hos regeringen begär förslag till förändring av rättshjälpslagen i enlighet med motionen, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för att begränsa koldioxidutsläppen, [att beslutar hos regeringen begära förslag till en miljöavgift på koldioxidutsläpp,3] 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om målsättningen för att begränsa försurande luftföroreningar, [att beslutar införa en miljöavgift på svaveldioxid med /ton,3] 25. att beslutar anslå ytterligare, dvs. , till anslaget Åtgärder mot luftföroreningar och försurning, därav till vitaliseringskalkning, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för att minska utsläppen från trafiken, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för att påskynda avvecklingen av freonanvändningen, 28. att beslutar anslå ytterligare till åtgärder mot havsföroreningar, i enlighet med motionen, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för att avveckla klorutsläppen, [att beslutar införa en miljöavgift på organiska klorföreningar med 50kr/kg organiskt bundet klor,3] 30. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att klorutsläppen från kärnkraftverken skall upphöra, 31. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om miljöåtgärder i jordbruket, [att hos regeringen begär förslag till en obligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalier,4] 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, 33. att som sin mening ger regeringen till känna om vad som anförts om översyn av naturvårdslagstiftningen, 34. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om naturvård i skogsbruket, 35. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning om naturvårdsgräns i enlighet med motionen, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om mark för naturvård, [att anslår ytterligare till naturvårdsåtgärder, i enlighet med motionen,1] 37. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om skötsel av naturvårdsobjekt, 38. att anslår ytterligare till särskilda projekt på miljövårdens område för hagmarksersättning, i enlighet med motionen, 39. att beslutar anslå ytterligare till vård av hotade arter för bevarande av genetiska resurser, i enlighet med motionen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om skydd av outbyggda älvar1]. 1988/89: Bo 307 1988/89: Ju 301 1988/89: Sk 646 1988/89: L 616 De metaller som tillförs haven samlas till slut i sedimenten, med undantag av arsenik. Den totala tillförseln av vissa metaller till framgår av tabellen nedan. Metalltillförseln till havsområdena runt (ton/år) inkl. och - från land