mot · GC02T447 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: T447 av m. fl. (m) Bilismen Motionen innehåller en redovisning av bilens betydelse och på vilka sätt den påverkar människor och samhälle. Den visar att bilen är nödvändig. Åtta av tio resor i sker med personbil. av hushåll med barn har tillgång till bil. 1 motionen redogörs för att socialdemokraterna har genomfört en mängd skattehöjningar och andra negativa åtgärder riktade mot bilismen. I motionen föreslås bl. a. följande åtgärder för att förbättra bilägarnas och bilismens villkor: Ökade anslag för drift och underhåll av vägar. En bilsocial utredning bör tillsättas. En generell sänkning av hastighetsgränserna avvisas. Skrotningspremien höjs tillfälligt till . Den s. k. 30-lagen bör ändras. Liberalare regler för bilavdrag vid resor till och från arbete. Förbättrat bilstöd åt handikappade Införande av en s. k. ungdomsbil. Längre perioder mellan de första bilprovningstillfällena och ett avskaffande av SBP:s monopol. Utredning om tillåtande av högersväng vid rött ljus. Liberalisering av reglerna för beskattning och införsel av veteranfordon. 2 Bilen är nödvändig är ett av världens biltätaste länder. För de flesta svenskar är bilen nödvändig. I är fungerande individuella transporter en förutsättning för att samhället skall fungera. Bilismens centrala betydelse i ett högindustrialiserat och till ytan stort land som belyses bl. a. av följande statistik: Åtta av tio resor i sker med personbil. Åtta av tio arbetsresor sker med bil. av hushåll med barn har tillgång till bil. av alla förvärvsarbetande har tillgång till bil. En konkurrenskraftig kollektivtrafik är tillgänglig endast i storstadsregionerna. Utanför storstäderna är bilen ofta det enda kommunikationsmed 1 1988/89. Undersökningar visar t.ex. att på landsbygd kan av Mot. 1988/89 alla bilister inte utnyttja kollektivtrafiken för sina arbetsresor. Bilen ger frihet. Den berikar människornas fritid. Den sparar tid. Praktiskt taget alla bilister får t. ex. förlängda restider vid övergång till kollektiva trafikmedel, om detta alternativ över huvud taget är tillgängligt. För familjer, där båda makarna arbetar och där barnen är hos dagmamma eller på daghem, är bilen nödvändig. Bilen är ett bra sätt att snabbt komma till jobbet, till affärer eller till släkt och vänner. Bilen är nödvändig för och medborgarna. Frågor som rör bilen och bilismen handhas av en rad olika departement. Den nuvarande fördelningen av frågor på de olika departementen är inte alltid ändamålsenlig. Det bör därför övervägas hur det skall vara möjligt att behandla bilfrågor mer enhetligt inom regeringskanslitet. har bensinskatten höjts med totalt per liter. Fordonsskatten har höjts med för genomsnittsbilen. Accisen, dvs. skatten på försäljning av nya bilar, har höjts med flera . Om man bortser från fordonsskattehöjningen, som användes till en i och för sig otillräcklig höjning av vägunderhållet, används inkomsterna från alla dessa skattehöjningar till andra områden än bilismen, såsom finansiering av försvarsöverenskommelser eller för att allmänt öka statens skatteintäkter. Utöver de ovan nämnda nya pålagorna har tjänstebilsbeskattningen skärpts som reseavdragsmöj ligh begränsats. återinfördes bilkreditförordningen som gör det ännu svårare att bekosta ett bilinköp. Överbeskattningen av vägtrafiken är ett faktum. Bilisternas ställning som regeringens ekonomiska mjölkko har förstärkts. Den s. k. Den innebär att körkortet återkallas vid fortkörningar över 20 resp , utan att hänsyn tas till omständigheterna. är det olagligt att inneha eller över huvud taget befatta sig med s. k. radarvarnare. Överträdelse av förbudet kan resultera i fängelsestraff. Den hårda påföljden möjliggör för polisen att genomföra kroppsvisitation och husrannsakan. Vissa regeringsrepresentanter har bl. a. genom uttalanden förstärkt intrycket av att socialdemokraterna negligerar bilens betydelse för människorna och saknar insikt om det stora behov som bilen fyller, inte minst för de glesbygdsboende. Regeringen fortsätter att överbeskatta bilismen. Enligt vissa beräkningar är överbeskattningen av bilismen . Socialdemokraternas olika åtgärder mot bilisterna har visat sig få märkbara negativa effekter. 1 motsats till den socialdemokratiska regeringen värnar vi om bilismen. Bilismen är av mycket stor betydelse för medborgarna och det svenska näringslivet samt en förutsättning för en balanserad regional utveckling. 4 Bilsocial utredning behövs Mot. I ett forskningsprojekt vid redovisas bl. a. bilens betydelse för barnfamiljerna, inte minst i glesbygden. Enligt den presenterade utredningen har bilen, inte helt oväntat,en mycket stor betydelse för denna grupp. Den visar också att dessa människor har allt svårare att klara av sitt bilinnehav ekonomiskt. Det har visat sig att de två största grupperna av nytillkommande bilister är kvinnor och pensionärer. En politik som ytterligare försämrar bilägandets villkor kommer ofrånkomligen att slå extra hårt mot dessa två grupper. Det är av stor vikt att få fram mer heltäckande uppgifter om bilens betydelse för hela och delar av befolkning, hur olika statliga ingrepp och ökade kostnader påverkar hushållen samt vilka regional- och fördelningspolitiska effekter som blir resultatet. Ytterligare kostnadshöjningar kan resultera i att många tvingas avstå från sitt bilinnehav. Det skulle innebära stora standardförluster för de flesta familjer. Allt detta motiverar att en särskild bilsocial utredning genomförs. En bilsocial utredning bör tillsättas och presentera resultat skyndsamt. Detta bör ges regeringen till känna. 5 Bilén och miljön Inom samtliga samhällsområden måste värnandet av miljön prioriteras, inte minst inom kommunikationsområdet. Ett väl fungerande transportsystem är mycket viktigt för samhällets funktion och utveckling. Detta går mycket väl att kombinera med en framsynt miljöpolitik. Bilismens negativa miljöpåverkan måste minimeras. Detta kan ske bl. a. genom att uppmuntra förnyelse av bilparken, att nyanläggning och underhåll av vägnätet ges hög prioritet, att kringfartsleder kring tätorter anläggs, att trafikplaneringen inriktas på att undvika stopp och ryckig körning samt att i övrigt stimulera en teknisk och miljövänlig utveckling av bilparken. Bilismen står för en stor del av utsläppen av bl. a. kväveoxider. Det är därför av stor vikt att dessa utsläpp minskas. har obligatorisk katalytisk avgasrening på nya bilar införts. Denna rening minskar utsläppen av de olika ämnena, däribland kväveoxider, . På moderat initiativ fattade beslut om att bilar som utrustades med katalytisk avgasrening skulle få en minskning av försäljningsskatten (accisen) motsvarande merkostnaden för avgasreningen. Det har fått till följd att det sålts en majoritet av bilar med den nya avgasreningen. Redan innan årsskiftet 1988/89, då den nya stränga avgasreningen blev obligatorisk, fanns närmare 350000 katalysatorbilar på vägar. Det innebär att var tionde bil i trafik är en s. k. katalysatorbil. Eftersom nya bilar körs mer än gamla, så sker upp emot av trafiken med katalysatorbilar. Att på detta sätt använda morötter i form av skattenedsättning m. m. visar sig vara en väl fungerande väg att minska luftföroreningar och uppmuntra till miljövårdsinsatser. Bristande anslag till vägbyggande och vägunderhåll har medfört att Mot. 1988/89 avgasutsläppen inte har minskat i den utsträckning som annars varit T447 möjlig. En negativ inställning till nya finansieringssätt för bl. a. kringfartsleder har bl. a. medfört att miljöproblemen i storstäderna är fortsatt stora. Den av regeringen beslutade bilkreditförordningen (SFS 1988:150) som gäller fr. o. m. , minskar människors möjlighet att köpa en ny bil med avgasrening. Bilkreditförordningen som kräver i kontantinsats och att resterande belopp betalas , bör enligt vår mening avskaffas. Olika krav på mer eller mindre tvångsmässiga åtgärder mot bilismen har diskuterats . Det har t. ex. framförts att en överföring av persontransporter från bil till busstrafik mm. bör komma till stånd av miljöskäl. I utredningen trafik, luftföroreningar och buller från statens väg- och trafikinstitut (VTI), som bl. a. låg till grund för den trafikpolitiska propositionen 1987/88:50, klargörs dock att denna åtgärd inte ger några märkbara positiva miljömässiga effekter. Även andra åtgärder kommenteras. I nedanstående tabell redovisas resultat från undersökningen. Tabell 4.32 Sammanställning av olika åtgärder tor att reducera NOx-utsläppen från vägtrafik, inklusive reduktionen jämfört med om åtgärden vidtas. (Procenttalen kan inte summeras till sammanlagda reduktioner för kombinationer av åtgärder. 1 avsnitt 4.4.15 redovisas korrekt beräknade minskningar av avgasutsläppen för olika åtgärdskombinationer). NO,-utsläpp Reduktioner (jämfört med ) om åtgärden vidtas skärpta emissionskrav för personbilar fr. o. m. emissionsbegränsning för tunga dieselfordon fr. o. m. ) resp. 1998 (NOX-50%) emissionsbegränsning för tunga dieselfordon fr. o. m. ) resp. 1995 (NOx ) ytterligare emissionsbegränsning för bensindrivna bilar fr. o. m. införande av 5-e växel samt minskat rullmotstånd måttlig anpassning till gällande hastighetsgränser Förändringar i trafik- och transportmönstret förbättrad transportplanering, dvs. högre lastfaktor för tunga överflyttning av gods från lastbil till järnväg (kombitrafik 10 M överflyttning av persontrafik mellan olika färdmedel En jämförelse mellan de olika diskuterade åtgärderna ger vid handen att Mot. 1988/89 den snabbaste och effektivaste minskningen av avgasutsläppen kommer T447 till stånd genom ny teknik och avgasrening och att ett ökande antal nya bilar ersätter äldre. Nedanstående diagram visar den betydande minskning av avgasutsläpp som beräknas ske fram och 2000, trots att antalet bilar kommer att öka. Utsläppen kommer att vara nere i samma nivå som vi hade , trots att antalet bilar beräknas fortsätta öka. (1959 hade 1087000 bilar, 1987 hade vi 3 336000.) har genomfort en undersökning som gav liknande resultat. Detta visar att katalysatortekniken är mycket effektiv och tar hand också om flera cancerogena ämnen. Nyare beräkningar visar att denna påvisade kraftiga utsläppsminskningen troligen är tilltagen i underkant. Reningen av begagnade katalysatorutrustade bilar är större än vad man prognosticerat. har andelen nya, avgasrenade bilar blivit större än väntat. Även utsläppen från lastbilar och bussar blir lägre än tidigare antaganden, beroende på att reningskraven införts tidigare. Miljöproblemen måste minimeras. Därför är det glädjande att utsläppen minskar mer än vad man tidigare antagit. 6 Sambandet hastighet avgasutsläpp Sambandet mellan ett fordons hastighet och dess avgasutsläpp har diskuterats och debatterats. Huvuddelen av diskussionerna har kretsat kring hastighetsintervallet . Undersökningar visar emellertid att det är i hastighetsintervallet som de största utsläppen av skadliga ämnen sker. visar skilda undersökningar olika resultat. I visar en undersökning från transportministeriet att en sänkning av hastigheterna på från fri fart . skulle reducera de totala avgasutsläppen med högst 3 . En schweizisk utredning visar liknande resultat. I denna har jämförelser gjorts mellan olika bil- och årsmodellers utsläppsvärden vid en sänkning av hastigheterna . Utredningen visar att bilar med avgasrening enligt svensk modell -76 uppvisar både höjda och sänkta utsläppsvärden av kväveoxider vid sänkt hastighet. Man kan bl. a. konstatera att av de svenska bilarna har lägre kväveutsläpp vid . Svenska undersökningar visar på liknande resultat. En generell sänkning av hastighetsbegränsningen på det svenska vägnätet i syfte att minska avgasutsläppen skulle troligen ge knappt påvisbara reduceringar av avgasutsläppen. En sådan åtgärd bör därför inte komma i fråga. Genom att nu beslutat om katalytisk avgasrening fr. o. m. 1989 kommer utsläppen totalt att utan några förändringar av hastig- Mot. hetsgränserna i någon riktning minska betydligt. En rätt körd och T447 underhållen bil som är försedd med katalytisk avgasrening ger mycket låga avgasutsläpp i alla hastigheter. Ett körförsök av Strassenverkehrsamt des Kantoun Ziirich i visade kuriöst nog att en katalysatorrenad bil som körs i jämn hastighet, avger avgaser som är renare än luften kring När väl huvuddelen av de svenska bilarna har den nya avgasreningen kommer hastighetens inverkan på utsläppen att vara än mer obetydlig. Av de tidigare refererade undersökningarna framgår att åtgärder bör vidtas för att bilarna skall kunna hålla en jämn hastighet. En bil som exempelvis står i tomgång vid ett rödljus eller i en kö släpper ut lika mycket kolväten som 50 bilar som åker förbi i . För kväveoxid gäller att 13 bilar ger samma utsläpp som den som står i tomgång. Trafikplaneringen bör därför inriktas på att åstadkomma en jämnare trafikrytm. Det är viktigt att tillse att förnyelsen av bilparken uppmuntras snarare än motverkas. Även i den befintliga bilparken kan avgasminskningar genomföras. Det går att genomföra relativt betydande minskningar av utsläppen från framför allt direktinsprutade motorer. Problemet är i första hand kostnaden. I syfte att stimulera en ombyggnad av bilar för att få ned emissionsvärdena föreslog vi att ett stimulansbidrag införs för bilar som genomför åtgärder, vilka reducerar utsläppen av koloxid, kväveoxid och kolväten. fattade sedermera ett beslut om att regeringen skulle ta initiativ till att utsläppsminskningar inom den befintliga bilparken skulle uppmuntras. Regeringen har därför i årets budgetproposition avsatt medel för en dylik stimulans. Det är dock mycket viktigt att bestämmelserna för erhållande av stimulanser inte binds till någon speciell teknik. Detta bör ges regeringen till känna. I samband med att den nuvarande accisrabatten för katalysatorbilar på avskaffats fr. o. m. modeller riskerar förnyelsen av bilparken att bromsas upp. Förnyelsen är liten om man jämför med övriga . Det är beklagligt, inte minst från miljösynpunkt. Även om det har skett en uppgång av nybilsförsäljningen i är denna mindre än försäljningen i exempelvis . 1987 nyregistrerades 38 bilar per 1000 svenskar. Motsvarande siffra för var 48. Den svenska vagnparken blir allt äldre. Det är olyckligt både från säkerhets- och miljösynpunkt. var av personbilarna eller äldre. har motsvarande procenttal stigit till 40 respektive 14. Med den tidigare miljöstimulansen på , vilket motsvarar merkostnaden för den katalytiska avgasreningen, har antalet sålda katalysatorbilar överstigit 350000, trots att någon tvingande lag- 6 stiftning inte tagits till. Denna stimulans, som tillkom på bl. a. moderat . initiativ, visar med all önskvärd tydlighet att kombinationen av männi- T447 skors miljömedvetenhet, teknisk utveckling och stimulansåtgärder ger stora effekter när det gäller att komma till rätta med miljöproblem. För att få till stånd ett fortsatt minskat bilavgasutsläpp krävs det att den befintliga bilparken förnyas. Varje äldre bil som ersätts med en ny medför utsläppsminskningar på till följd av nyare avgasrening. Det pågår även ett utvecklingsarbete inom bl. a. bilindustrin för att få fram alternativa reningsformer. I vissa fall även alternativa drifts- och motorformer. Denna utveckling måste uppmuntras. Såsom redovisats under rubriken socialdemokratisk bilpolitik har den förda politiken aktivt medverkat till att bilägandet har försvårats som gått. Att ha bil har blivit allt dyrare. De höjda bensin- och vägtrafikskatterna har minskat familjernas ekonomiska marginaler. Detta tillsammans med de kraftiga accishöjningarna, har gjort att förnyelsen av den svenska bilparken inte har gått så fort som den skulle kunnat göra. Det är därför, inte minst från miljösynpunkt, angeläget att utskrotningen av äldre bilar ökar genom att inköpen av nya bilar ökar i motsvarande mån. Vi avvisar därför alla förslag från regeringen som innebär ökade pålagor på nya bilar. En åtgärd som bör vidtas i syfte att stimulera en förnyelse av bilparken är att tillfälligt höja skrotningspremien. Bilägare som erhåller vid skrotning av bilen, skall i stället få . Den s. k. bilskrotningsfonden innehåller tillräckliga medel för att bekosta den tillfälligt höjda premien. Denna tillfälliga premie kan därigenom öka skrotningen utan att nybilprisema behöver höjas, vilket blir fallet vid en höjning av avgiften till skrotningsfonden. Vi föreslår att skrotningspremien höjs tillfälligt till . 9 Översyn av hastighetsgränserna på det svenska vägnätet De nuvarande hastighetsgränserna kom i huvudsak till i samband med omläggningen till högertrafik . Gränsen sattes med tanke på den tidens bilar, vilka i många avseenden var avsevärt sämre än dagens. Bilarna har förbättrats på ett genomgripande sätt . Bromsar, karosser, däck och inre säkerhet har t. ex. markant förbättrats. har standarden på vägarna och väghållningen höjts. Hastighetsgränserna bör, enligt vår mening, utformas på ett sådant sätt att trafikanterna i större utsträckning upplever dem som motiverade. En successiv översyn av hastighetsgränserna på det svenska vägnätet bör därför ske. Därvid bör hastighetsgränserna höjas på vissa delar av vägnätet och sänkas på andra. En höjning av hastighetsgränserna på vissa vägsträckor kan resultera i ett mindre antal olyckor i och med att trafikrytmen blir jämnare och antalet omkörningar minskar. Det är viktigt att trafikanterna i högre utsträckning foijer gällande regler. Genom att utforma sanktionssystemet vid överträdelse av hastighetsgrän- T447 serna annorlunda än det nuvarande är det möjligt att öka trafikanternas laglydnad. Det finns enligt vår uppfattning starka skäl för att i möjligaste mån undvika att dra in trafikantens körkort vid denna form av lagöverträdelse, eftersom körkortet har stor betydelse för den enskilda människans möjligheter att fungera väl i vardagen. En lagändring på detta område trädde i kraft . Denna innebär att körkortet tas vid hastighetsöverträdelser på mer än , utan någon hänsyn till de yttre omständigheterna. Moderata samlingspartiet motsatte sig lagändringen. har vid flera tillfallen uttalat att den nya lagen skall ge möjlighet till individuell bedömning från fall till fall. Frågan aktualiserades senast i trafikutskottets betänkande 1987/88:1 på följande sätt: Vidare vill utskottet med skärpa framhålla att bedömningen i en fråga om körkortsåterkallelse kan och bör påverkas av omständigheterna i det enskilda fallet. Någon märkbar förändring i praxis har ännu inte kunnat förmärkas. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till lagändring. Moderata samlingspartiet har tidigare framhållit att ett sanktionssystem vid fortkörning bör utformas enligt principen om kraftigt höjda bötesbelopp ju mer trafikanten överskrider gällande hastighetsbegränsning. Trafikövervakningen bör i huvudsak inriktas på synlig övervakning. Polisen bör därför ges större resurser, så att denna kan öka. Den socialdemokratiska regeringen har i stället för att ge polisväsendet, bl. a. vägtrafikpolisen, de resurser som krävs genomfört lagskärpningar som saknar förankring i människornas rättsmedvetande. Utvecklingen av trafiksäkrare bilar är ett viktigt led i trafiksäkerhetsarbetet. Bilindustrin över hela världen, och inte minst i , lägger ner betydande resurser på bilens säkerhet. Som exempel kan nämnas rullbälten i fram- och baksäten, nackstöd, säkerhetskofångare, bältessträckare, luftkuddar etc. En positiv trafiksäkerhetsteknisk utveckling på bilsidan är det elektroniska, låsningsfria bromssystemet. Teknisk utrustning som ökar trafiksäkerheten bör självfallet uppmuntras. En åtgärd som kan vidtas för att öka trafiksäkerheten är att höja hastighetsgränsen för husvagnsekipage . Därmed skulle en jämnare trafikrytm uppnås. Den tekniska utvecklingen på husvagnsparken liksom målsättningen att minska antalet omkörningar talar för detta. En höjning av hastighetsgränsen för bör därför utredas närmare av trafiksäkerhetsverket. Olika förslag om att använda nya metoder och modern utrustning för hastighetsövervakning har förts fram, bl. a. obemannade, stationära radar kontroller med videoupptagning. Detta är ett exempel på en ny metod som Mot. 1988/89 vi motsätter oss. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avsätts till inköp av liknande utrustning. Det är mycket viktigt att rättsäkerhetsaspekterna belyses noggrant vid ändring och införande av ny teknik inom detta område. Detta bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att de framtida rese- och transportbehoven kan tillgodoses på ett rationellt och effektivt sätt. Därför är det nödvändigt att bl. a. förbättra det svenska vägnätet. har presenterat kostnaderna för det totala vägbyggnadsbehovet i fram . Dessa beräknades till . av dessa medel behövs i storstadsregionerna, där situationen har försämrats drastiskt under 1980talet vad avser framkomlighet, miljö och säkerhet. har en allt mindre del av landets ekonomiska resurser använts för att knyta samman i ett transportnät. har inte mer än en halv procent av BNP avsatts för väginvesteringar. 1 trafikproposition visar man att en så låg investeringstakt medför att landets samlade vägkapital redan har börjat minska. Om den här tendensen forsätter kommer vägkapital att minska med en fjärdedel fram . Trafikförhållandena på landets vägar kommer att bli sämre till följd av de resurser fått för året. behövs för att kunna vidmakthålla vägarnas värde. Under nuvarande förhållanden kommer bara att kunna tillgodose en tredjedel av de behov som landets länsstyrelser och kommuner redovisar . Vägtrafiken har ökat betydligt . Spådomar om en enprocentig ökning har helt kommit på skam. , 1987 och 1988 har ökningen varit 5,5, . Underhållsanslagen ökar, men otillräckligt. Följderna blir försämrad vinterväghållning, ökad spårbildning i vägarna, ökat antal potthål vilket sammantaget leder till kapitalförstöring. Vi föreslår därför höjningar av väganslagen med i vår partimotion nr 1988/89:T350, Bättre vägar. Denna stora satsning på bättre vägar fördelas så att får hela det begärda anslaget till drift och underhåll av riksvägar, d.v.s. mer än regeringen föreslår. Dessutom anslår vi alla de begärda pengarna till bidrag till enskilda vägar, mer än regeringen. Även länstrafikanläggningarna får sitt, utöver regeringens förslag. Flera intressanta vägbyggnadsprojekt diskuteras . a. till att markant förbättra vägnätet från , via den svenska , ner till kontinenten. Ett annat exempel är den s. k. motorvägstriangeln för att knyta ihop . Särskilda projekt för storstäderna har också presenterats. Av särskilt intresse är det s. k. för . Detta projekt skulle innebära betydligt bättre förutsättningar för biltrafiken i denna region. har tidigare beslutat att det skall kunna ges tillstånd för avgiftsfinansiering av nytillkommande vägprojekt som av statsfinansiella skäl inte kan genomföras med statliga väganslag. Denna möjlighet bör enligt vår mening skall utnyttjas för att den nu aktuella Österleden skall kunna komma till stånd. Det skall dock inte ges möjlighet till att avgiftsfinansiera redan anlagda vägar eller tas ut på en vägdel för att bekosta en annan. Regeringens förslag i detta avseende avvisas därför av oss. 12 Avdrag för resor till och från arbetsplatsen Avdrag för resa till och från arbetet med bil medges då tidsvinsten, jämfört med allmänna kommunikationsmedel, uppgår till minst . Beräkningen av tidsvinst sker med utgångspunkt från den sammanlagda tidsvinsten för fram- och återresa mellan bostad och arbetsplats. I praxis medräknas därvid inte exempelvis den tid det tar att lämna och hämta barn på daghem eller hos dagmamma. För föräldrar som i samband med sin resa till arbetet måste lämna resp. hämta barn på daghem eller i annan form av barnomsorg bör det vara den totala restiden som ligger till grund för beräkning av tidsvinsten. Reglerna för tidsvinstberäkning bör därför liberaliseras. De nya reglerna för tjänstebilsbeskattning innebär att avdragsmöjligheterna helt slopas för den kategorin bilinnehavare. Reglerna bör därför omarbetas.