mot · GC02T620 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T620 av () Färjetrafiken till och från Från har ett nytt rederi, , erhållit koncession på Gotlandstrafiken. , , skrevs ett principavtal mellan och det nya rederiet. efter, är detta avtal alltfort inte offentliggjort. har begärt att avtalet skall offentliggöras, men det är sekretessbelagt med hänsyn till rederiets affärsmässiga intressen. Kravet på offentlighet har prövats i olika rättsliga instanser och därvid har det fastslagits att rent juridiskt så är det inte en olaglig handling att hemlighålla avtalet. Den gotländska befolkningen, resenärerna, skattebetalarna, menar dock att de har rätt att kräva detta, inte minst ur moralisk rättvisesynpunkt. I årets budget anslås sammanlagt 37 milj. kr. i transportstöd för , vilket är samma summa som i förra årets budget. Om detta är en riktig kostnadsberäkning är omöjligt att bedöma. hade i sin anslagsframställning bedömt behovet till 46 milj. kr., men regeringen har bara medgivit 37 milj. kr. För det nya avtalet har tillkännagivits fyra principiella utgångspunkter, nämligen Trafik året runt på en nordlig och en sydlig linje. En bra och effektiv trafikförsörjning till en rimlig kostnad. Avtalet skall ge den som driver trafiken incitament att utveckla och förbättra trafiken som samhällets kostnader skall vara kontrollerbara. Ge möjligheter till kompletterande trafikutbud under högsäsong. Den första punkten är tillgodosedd så till vida att vi har åretrunttrafik på en nordlig och en sydlig linje. drabbades dock trafiken av en hamnkonflikt som störde trafikföringen. Staten borde ta ett ansvar för att vår landsväg alltid är öppen och om den stängs av, så är det att betrakta som en samhällsfarlig åtgärd som kräver regeringsingripande. Den andra punkten om en bra och effektiv trafikförsörjning till en rimlig kostnad är omöjlig att bedöma. Det som dock nu redovisas som en nivå där transportstödet kommer att ligga är betydligt över den nivå som transportrådet ansåg vara rimlig när rederibytet genomfördes. Då uttalades att statens engagemang för Gotlandstrafiken skulle pressas ned till 20 milj. i transport- Mot. stöd och helst till . Denna målsättning var en orimlighet och en orättvisa T620 Men den blev den utlösande faktorn förbyte av rederi, ett byte som också visat sig dra kostnader trots färre fartyg och därmed sämre Den tredje punkten om stimulans att utveckla trafiken har resulterat i en misslyckad katamarantrafik som inte var till gagn för sommartrafiken på . Punkten 4 innehåller ett löfte om kompletterande trafik under högsäsong och här finns möjligheter för regeringen att leva upp till de förväntningar på sommartrafik mellan och resp. Grankullavik pä , som jag i en motion tillsammans med utvecklat motiv för. För de anställda i Gotlandstrafiken var rederibytet en stor omvälvning och även om de flesta har fått arbete så har det satt åtskilliga negativa spår. Enligt länsarbetsnämnden förlorade 67 personer sina arbeten och i det gotländska näringslivet försvann stora delar av underlaget för underleverantörernas verksamhet. En minskad försäljning redovisades till 6,7 milj. Kvar står frågan om transporträdet har träffat ett avtal för samhällets bästa. Det tidigt utställda löftet från det nya rederiet att huvudkontoret skulle förläggas till har svikits och verksamheten drivs i huvudsak från . Detta påverkar bl.a. rekrytering av anställda. Sommarjobb för godkändska ungdomar är inte längre lika lättillgängliga. har Gotlandslinjen öppnat ett bokningskontor i . Av de 25 anställda vid bokningen i kommer det att bli 6 heltidsanställda och 12 deltidsanställda kvar. Gotlandstrafiken och ändringar i denna har största tänkbara regionalpolitiska dignitet och det är därför i allra högsta grad ett intresse från och kommun att trafikföreningen handläggs i ett särskilt trafikråd eller delegation direkt underställd regeringen. En sådan framställning har också gjorts till regeringen som tyvärr inte lämnat något svar på denna. Transporerna med farligt gods har inte fått en tillfredsställande lösning i Gotlandslinjens regi. tvingades rederiet att hyra in ett speciellt fartyg för dessa transporter för att inte bortfallet av passagerare skulle bli alltför stort . Övriga delar av året sker dessa transporter med s.k. avlysta turer med färjan . Då tillåts endast ett mindre antal passagerare att medfölja, t.ex. lastbilschaufförer. Gotlandsbolaget anskaffade ett specialbyggt fartyg för att klara transporter med farligt gods. Enligt bedömning var detta en mycket bra lösning. rymdes antagligen inte detta fartyg i avtalet med det nya rederiet. medför, förutom att det är en cynisk behandling av den grupp människor som tillåts medfölja transport med farligt gods, att en företagare på kan få en leveranstid på på visst gods, exempelvis större batterier. Detta kan inte kallas effektiv trafikförsörjning. Färjetrafiken spänner över flera områden och är i hög grad en regionalpolitisk fråga. Därför är det inte ointressant vilken prissättning som gäller. som har att besluta om avgångstider och taxesättningar har som utgångspunkt rent trafiktekniska och trafikekonomiska förutsättningar. En absolut nödvändighet är dock att beslut rörande Gotlandstrafiken alltid måste fattas mot bakgrund av regionalpolitiska bedömningar. Det framstår därmed allt tydligare att en återgång till en anpassning till SJs taxor är nödvändig. fattade 1974 beslut om att taxesättningen skulle följa principen för taxesättning på järnvägen eftersom färjan för gotlänningar är både väg och järnväg. Denna princip har sedermera frångåtts och enhetstaxa tillämpas. Kommunikationer kostar pengar överallt i vårt land och för det gotländska näringslivets och turismens utvecklingsmöjligheter är det nödvändigt att skälig prissättning tillämpas. För att detta skall bli verklighet måste kostnaderna för trafiken hållas på rimlig nivå och det är nödvändigt att nu återgå till en prissättning likvärdig med SJs. En procentuell uppräkning som sker nu ökar klyftan alltmer för varje gång. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppfyllandet av innehållet i de principiella utgångspunkterna i avtalet om Gotlandstrafiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett särskilt trafikråd eller delegation underställd regeringen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om taxesättningens anpassning till SJs prissättning såvitt avser Gotlandstrafiken.