mot · GC02T214 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:T214 av Per () Bilismen Bilén har blivit en viktig del i välfärdssamhället. Utan bilen försämras i synnerhet rörelsehindrade och barnfamiljers möjligheter att kunna få lättillgängliga och prisbilliga transporter. Genom bilens tillkomst skapades praktiska möjligheter att göra natur och rekreation tillgängligt för folkflertalet. Bilismen har därmed blivit en del av välfärdssamhället. utgår en skrotningspremie om /bil som skrotas. Detta belopp har länge legat stilla. Innebörden har blivit att gamla, dåliga bilar utan avgasrening med låg trafiksäkerhet i ökad utsträckning blir kvar i trafiken. Starka miljöskäl talar för att göra bilismen mer miljövänlig. Detta har skett genom främst införande av katalytisk avgasrening med syresond på nya bilar. Kvar har blivit ett antal gamla bilar med ingen eller dålig avgasrening. En höjd skrotpremie skulle på ett välgörande sätt skrota ut de sämsta och mest trafik- och miljöfarliga bilarna. Prisdifferensen mellan blyad respektive oblyad bensin är ca /liter. Detta är en liten prisskillnad med tanke på de olika miljöeffekterna. Det finns anledning att försöka öka konsumtionen av oblyad bensin så mycket som möjligt i syfte att förbättra innerstadsmiljöerna. En förutsättning för att ytterligare minska avgasutsläppen för såväl nyare som äldre bilar är en jämnare trafikrytm. Ringleder och förbifarter utan onödiga trafikljus eller med grön våg-system skulle kraftigt minska utsläppen i landets stora tätorter. Som ett led i satsningen på kollektivtrafiken bör parkeringen intill hållplatser utanför tätorter göras enkel och billig/gratis. Principen skall alltså vara att parkering i centrumområdet skall vara dyr och/eller tidsbegränsad, medan det motsatta förhållandet skall råda vid parkering utanför tätorten. Dieseldrivna fordon är ur avgassynpunkt ogynnsamma jämfört med katalysatorrenade bensindrivna fordon. Utsläppen av sotpartiklar gör dem särskilt ofördelaktiga inom tätort. Förslag bör tas fram för att stimulera till utbyte av dieseldrivna fordon i tätortstrafik. Detta gäller såväl bussar, distributionsbilar som personbilar/ taxi m fl. I våra större städer ligger kajer och färjeterminaler centralt. Detta ger avsevärd tung lastbilstrafik genom staden till nackdel för alla. bör prövas att styra i varje fall godstrafiken till satellithamnar som kan Mot. bestå av nya hamnar eller befintliga - i : , , T214 Den svenska tjänstebilsbeskattningen i kombination med marginalskatteeffekten favoriserar kraftigt bilar med lågt inköpspris. Därav följer att den inhemska bilindustrin, som inte har möjlighet massproducera enklare bilar, missgynnas kraftigt denna styrning av konsumenterna mot att välja billiga bilar med kort livslängd, sämre trafiksäkerhet och mindre komfortabel förarmiljö. Huvudregel är f n att värde av bilförmånen skall bestämmas till av nybilspriset om bilen är av årsmodell . För bilar som är mer än tre årsmodeller gamla används av det av RSV fastställda genomsnittspriset, som är eller det eventuellt lägre nybilspriset. Eventuell extra utrustning över ett nyvärde av skall tas med i nybilspriset. Telefon anses ej vara extrautrustning. i Tjänstebilsbeskattning bör vara både enkel och rättvis som den inte skall rikta sig särskilt mot den inhemska industrin. I stället för den nuvarande beskattningen av tjänstebilar, skulle ett enhetligt förmånsvärde kunna tas upp oavsett biltyp, i likhet med vad som skett för bilar som är eller äldre. Hänsyn skulle endast tas till bilens ålder, exempelvis över eller . Man kan också överväga att överföra hela eller delar av beskattningen till arbetsgivaren som då har att väga transportbehov mot skattebelastning. Med hänvisning till ovanstående hemställs [att hos regeringen begär förslag om en neutral tjänstebilsbeskattning i enlighet med vad som i motionen anförts,1] att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en miljövänligare bilism. 1 1988/89:Sk356