mot · GC02A285 · 1989-01-25 00:00:00 — Det flexibla lönebidrag som vi föreslagit skulle göra det möjligt för många av de aktuella byggnadsarbetarna att i ökande utsträckning direkt få arbete på arbetsmarknaden utan att gå vägen över Galaxen. Statsbidraget till Galaxen bör därför successivt trappas ner. Vi föreslår att lönebidraget för nästa budgetår fastställs till , dvs. samma procentsats som det nuvarande lönebidraget första året vid anställning i näringslivet. Det står Galaxen fritt att disponera lönebidraget på ett flexibelt sätt, så att det i största möjliga utsträckning motsvarar den faktiskt nedsatta Mot. arbetsförmågan i varje enskilt fall. 12 Arbete åt invandrare Det finns över 200 000 utländska medborgare på den svenska arbetsmarknaden. Av dessa är nära 80 000 finländska medborgare. Därtill kommer de invandrare som erhållit svenskt medborgarskap. Arbetslösheten bland utländska medborgare enligt AKUundersökningarna redovisas nedan: Arbetskraftstal för utländska medborgare 1988 enl Sysselsättningsintensiteten är lägre än för svenska medborgare. Den stora skillnaden gäller kvinnor, särskilt utomnordiska kvinnor har en markant lägre sysselsättningsintensitet än svenska kvinnor. är det viktigt att hålla i minnet att den helt dominerande delen av de utländska medborgarna är förvärvsarbetande. De fördomar riktade mot invandrare som får näring utifrån enstaka exempel finner således inget stöd när man ser på gruppen utländska medborgare. Det som ur arbetsmarknadspolitisk synvinkel finns anledning att uppmärksamma är de högre arbetslöshetstalen. Det är uppenbart att invandrare möter speciella problem på arbetsmarknaden som avspeglar sig i att även under en högkonjunktur är arbetslöshetstalen högre än för svenskar. Ett avgörande hinder för invandrares förmåga att komma in på arbetsmarknaden är språket. Utan ordentliga möjligheter att kommunicera med arbetsledning och arbetskamrater blir utbudet av arbeten mycket begränsat. Invandrarmyndigheter och arbetsförmedling måste intensifiera sina ansträngningar att få arbetslösa invandrare med dåliga kunskaper i svenska att inse att det ofta är en nödvändig förutsättning för att få en fast fot på den svenska arbetsmarknaden. Det finns ofta en tendens att betrakta alla invandrare som personer med likartade problem. Det är viktigt att komma ihåg att personer från olika delar av världen möter olika svårigheter och olika attityder när de försöker finna sig tillrätta i . En annan aspekt som ofta glöms är förekomsten av ett stort antal välutbildade invandrare. En del av dessa har kommit som flyktingar till . Högutbildade flyktingar från europeiska länder har förhållandevis snabbt accepterats i det svenska samhället och gör stora och uppmärksammade insatser inom forskning, näringsliv och kultur. Utan dessa män och kvinnor skulle det svenska samhället varit betydligt fattigare i flera avse- Mot. 1988/89 enden. För de flyktingar som anlänt är det betydligt svårare. Det finns många med lång utbildning och med kunskaper som även i är värdefulla och användbara. Den grupp som fått sin utbildning i hemlandet möter ofta en tvivlande inställning till kvaliteten och användbarheten i deras utbildning. Det beror delvis på att universitetsutbildningen i flera utvecklingsländer är grundade på andra traditioner än de som vi är vana vid från den industrialiserade världen. De försök som görs att utvärdera och jämföra utbildningar i olika länder möter stora svårigheter. Det är inte realistiskt att man på denna väg skall kunna lösa problemen med arbetsgivarens bristande tilltro till okända läroanstalter. Ansträngningarna att komma fram till ekvivaleringsregler är dock viktiga med tanke på kontakterna med mera närliggande utländska universitet. En arbetslös utländsk akademiker måste få hjälp att höja sin trovärdighet inför potentiella arbetsgivare och arbetskamrater. Även här är dåliga språkkunskaper ett handikapp. Dålig språkbehandling gör att en person betraktas som lägre utbildad än hon eller han egentligen är. I detta fallet är det ofta fråga om personer som i sig kan kommunicera på svenska men som behöver hjälp att göra detta mera felfritt - att få en bättre behandling av svenska språket. Arbetsmarknadsmyndigheterna bör hjälpa arbetslösa invandrade akademiker till språkträning. Många arbetsgivare anser sig behöva tid att bedöma en persons kunskaper och förmåga. Vi har tidigare föreslagit att provanställningstiden bl. a. för svårplacerade ungdomar skall utökas till . I de fall där arbetsförmedlingen tillstyrker, bör provanställningstiden utökas till även för arbetslösa invandrade akademiker. Slutligen vore det värdefullt om man gav dessa personer möjlighet att genom objektiva tester visa sina kunskaper. Det skulle stärka deras ställning vid försök att finna arbete om de kan hänvisa till en test. och bör undersöka förutsättningar för ett sådant system med tester. I möjligaste mån bör utländska tester, som t ex det amerikanska GRE, utnyttjas för att minska kostnaderna för att bygga upp ett helt testsystem i olika ämnen. De flyktingar som anländer till får tillbringa i väntan på att deras asylansökan färdigbehandlas. Den orimligt långa väntetiden är psykiskt och moraliskt nedbrytande för den asylsökande. är han nämligen förhindrad att arbeta, utan är hänvisad till att leva på statens bekostnad. Vi har i andra sammanhang föreslagit att asylsökande i väntan på besked skall beviljas temporärt arbetstillstånd. Dessutom är det givet att de asylsökande i största möjliga utsträckning skall medverka i det praktiska arbetet i förläggningarna. 1988/89 A285 Enligt vår uppfattning bör arbetsmarknadsverket med hänsyn till den låga arbetslösheten sträva efter att minska sin personal. Personalminskningen bör på årsbasis motvara av årskostnaden. Denna personalminskning kan genomföras genom naturlig avgång. Regeringen föreslår att arbetsförmedlingen nästa budgetår tillfälligt tillförs för 50 extra tjänster. Vi anser att arbetsförmedlingen inom ramen för sin personal har möjlighet att klara dessa arbetsuppgifter. Detta medför enligt våra beräkningar ett anslag som uppgår till 1 . En form för arbetsmarknadsutbildning är Utbildning i företag. Företagen får statsunderstöd för att utbilda del av sin personal. I gengäld lovar företagen att som motprestation acceptera arbetslösa som vikarier. En del av anslaget för utbildning i företag gäller utbildning inom offentlig sektor. Enligt vår mening har denna stödform dåliga förutsättningar att skapa varaktigt arbete för arbetslösa. Sysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn styrs av budgetanslag. Detta bidrag tenderar därför att bli ett bidrag från en del av den offentliga sektorn till en annan. Vi föreslår därför att stödreglerna förändras så att bidrag ej utgår till utbildning inom den offentliga sektorn. Det medför att anslaget till arbetsmarknadsutbildning kan minska med . Förutom den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen kan arbetslösa erhålla utbildningbidrag när de genomgår vanliga kurser inom skolväsendet, företrädesvis inom den kommunala vuxenutbildningen. I det nu rådande arbetsmarknadsläget är det troligt att efterfrågan på utbildning som har allmänt kompetenshöjande karaktär får stå tillbaka för utbildningar som är mera inriktade på specifika yrkestillämpningar. Vi räknar därför med att det endast kommer att krävas ca 15 000 platser inom det reguljära skolsystemet. Detta medför ingen budgetmässig konsekvens för detta anslag. Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag I enlighet med den beräknade omfattningen av utbildning inom det reguljära skolsystemet som redovisas ovan beräknar vi anslagsbehovet lägre än regeringen föreslagit. Arbetsmarknadsläget förefaller förbli gott. Det finns anledning att tro att efterfrågan på arbetskraft kommer att öka ytterligare, vilket kommer att medföra lägre arbetslöshet. Vi beräknar för det kommande budgetåret den genomsnittliga arbetslösheten per medlem . Detta medför att belastningen för socialförsäkringssektorn minskar med ca . Statsbidraget till kommunerna för beredskapsarbete bör sänkas till maximalt . Vi beräknar att detta medför ett minskat medelsbehov motsvarande . Vi har också föreslagit att strukturstödet till byggnadsarbetare till att börja med också skall sänkas till maximalt . Denna förändring motsvarar ca . Vi föreslår också att med tanke på det goda arbetsmarknadsläget kommer behovet av beredskapsarbeten och liknande arbetsmarknadspolitiska åtgärder bli betydligt lägre än regeringens beräkning. Om en förändring av arbetsmarknadsläget inträffar under budgetåret, förutsätter vi att regeringen vid behandlingen av kompletteringspropositionen på sedvanligt sätt erhåller en finansfullmakt att använda bl.a. för sysselsättningsskapande åtgärder. Regeringen har aviserat att den avser att återkomma med förslag till nya åtgärder som skall ersätta de båda ovan rubricerade åtgärdsformerna. I avvaktan på detta förslag har regeringen i budgetförslaget /90 upptagit innevarande års anslag oförändrade. Vi beräknar att de förslag vi ämnar väcka med anledning av den aviserade propositionen kommer att innebära ett fullföljande av våra tidigare förslag. För innevarande budgetår beräknade vi att vårt förslag till arbetspraktikplatser för arbetslösa ungdomar genom sin konstruktion skulle medföra en lägre utgift för staten. Vi beräknade för innevarande budgetår den skillnaden till ca . Särskilda åtgärder fär arbetsanpassning och sysselsättning Vi har i partimotionen Ökad valfrihet och trygghet för handikappade föreslagit ett system med flexibla lönebidrag. Detta skulle möjliggöra att fler handikappade kan få arbete på vanliga arbetsplatser. Vi föreslår ett med utökat anslag för lönebidrag. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Detta anslag ger statsbidrag till kommuner för de arbeten som ersatt de tidigare av AMS ordnade s.k. Tl-arbetena. Eftersom insatserna huvudsakligen är inriktade på att bereda sysselsättning åt personer med missbruksproblem, är det positivt att kommunerna har det organisatoriska ansvaret för verksamheten. Vi anser emellertid att socialförvaltningen bör ha det övergripande ansvaret för denna grupp människor med besvärliga sociala problem. Arbete och annan social rehabiliteringsverksamhet måste utformas på ett ömsesidigt stödjande sätt. Detta innebär bl.a. att man vid bestämning av lönerutiner och arbetsregler tar hänsyn till de placerades missbruksproblem. Statsmakternas ansvar för social rehabilitering vilar primärt på kommunerna. Dessa bör också bära en större andel av kostnaderna för verksamheten. Statsbidraget bör sänkas till maximalt . Under en följd av år har det statliga bidraget till mätt i procent av lönekostnaden minskat. Det har varit en besvärlig, men väsentlig omställningsprocess. skall enligt regeringens förslag för nästa budgetår erhålla ett statsbidrag som motsvarar 110,av lönekostnaden (inklusive lönebikostnader) för de anvisningsanställda handikappade. Därtill kommer ytterligare investeringsbidrag på . Vi anser att strävan att minska det statliga anslaget skall fortsätta även kommande budgetår. Den minskade utgiften för staten möjliggör att bidragen till lönebidrag kan öka i motsvarande mån. Vi föreslår att bidragsnivån till sänks till 109,. Det bör medföra ett minskat statligt anslag motsvarande . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för en väl fungerande arbetsmarknad och arbetsmarknadspolitikens inriktning, [att hos regeringen begär en utredning om socialförsäkringssystemens effekter på arbetsutbudet,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående arbetstidsreform, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående den offentliga arbetsmarknaden, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående statens roll som arbetsgivare, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående AMS och arbetsmarknadsverkets verksamhet, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående sammansättningen av , 7. att beslutar att ändra lagen (1935:113) med vissa bestämmelser om arbetsförmedling, så att enskilda arbetsförmedlingar kan etableras i enlighet med vad som i motionen anförs, 8. att beslutar att upphäva lagen (1976:157) om skyldighet att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen fr.o.m. , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående utbildning för arbetslivet, 10. att hos regeringen begär utredning om en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående verksamheten vid , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående strukturstöd för byggnadsarbetare, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående åtgärder för att underlätta för arbetslösa Mot. 1988/89 invandrare, A285 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, 15. att till Bl. förvaltningskostnader för /90 anvisar ett ramanslag av 1 , 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående stödformen utbildning i företag vad avser stöd till utbildning inom offentlig sektor, 17. att till B3. Arbetsmarknadsutbildning för /90 anvisar ett reservationsanslag av 2 , 18. att till B4. Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /90 anvisar ett reservationsanslag av , 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående statsbidrag till sysselsättningsskapande åtgärder, 20. att till B5. Sysselsättningsskapande åtgärder för /90 anvisar ett reservationsanslag av 1 , 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare, 22.att till C6. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare för /90 anvisar ett reservationsanslag av 23. att till C5. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /90 anvisar ett förslagsanslag av 3 , 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående statsbidrag till Stiftelsen , 25. att till C7. Statsbidrag till Stiftelsen för /90 anvisar ett förslagsanslag av 3 . (m) () () () () () 11988/89 :Sf370 24