mot · GC02Jo849 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo849 av och (båda fp) Återvinning av bilbatterier Gamla bilbatterier och andra blyackumulatorer skapar problem. Många båtägare har svårt att bli av med det miljöfarliga avfall som ett uttjänt bilbatteri utgör. För är det en förlust att stora mängder bly inte går till återvinning. Dessutom är gamla batterier ett stort miljöproblem om de hamnar på fel ställe. behandlade /88 en liknande motion och betraktade då uttjänta bilbatterier som miljöfarligt avfall. Med hänvisning till att överläggningar då pågick mellan , batteritillverkarna och återvinningsföretag samt representanter för kommunerna om insamling och återvinning från vidare ställningstagande. Det kan nu konstateras att dessa förhandlingar inte lett till något resultat, och att det är hög tid för att nu göra ett ställningstagande. Enligt en genomförd SIFO-undersökning finns cirka 4,2 milj. bilbatterier i användning. Därutöver finns drygt 800 000 st batterier som inte används och som därigenom utgör ett latent miljöhot. Minst 70 000 st av dessa har hamnat på miljöoriktiga ställen (soptippar och kommunala avfallsverk). Detta betyder att omkring bly och utspädd svavelsyra sprids i den svenska naturen. Minst 30 000 och kanske ända upp till 100 000 blyackumulatorer kommer att kastas på miljöoriktiga ställen om inga åtgärder sätts in. I genomfördes en utredning av Småbåtshamnar och deras miljöfarliga avfall 1985:7. I de fritidskommuner som inspekterades finns ca 6 900 båtar upplagda , med totalt ca 13 800 batterier. Dessa batterier byts i genomsnitt ut , dvs. ca 3 450 st . Ett bil- eller båtbatteri innehåller bly, svavelsyra (densitet 1,28) och har ett hölje av polypropylen som väger ca . Så länge batteriet innehåller vätskor är det miljöfarligt avfall, men har man tömt batteriet på syran betraktar man det som vanligt industriavfall medan syran är miljöfarligt avfall. Om bil- och båtbatterier slängs i containrar för hushållsavfall, vilket stickprovskontroller i flera kommuner påvisat, töms sannolikt containern i en och får följande miljöeffekter. När batterier kastas i containern rinner syran sannolikt ut och blandas med övrigt avfall. Vid förbränning blir en del av blyet slaggprodukter, en del fastnar med andra stoftpartiklar på stoftavskiljaren medan en viss mängd faller neri naturen. Man räknar med att går förbi stoftavskiljaren vilket innebär att ca bly per batteri hamnar i omgivningen. Om 1 000 batterier förbränns, bidrar dessa med bly som släpps ut i den omgivande naturen. Polypropylen övergår vid riktig förbränning till koldioxid och vatten. säljs omkring 1,2 milj. batterier i hela landet. används i personbilar. Återvinningen av uttjänta bilbatterier överstiger inte och insamlingsgraden har minskat. Det betyder att en halv miljon batterier eller bly inte återvinns och blir bly till nya batterier. Som jämförelse kan nämnas att den svenska blyimporten är ca . Återvinningen av bly ur batteriskrot sköts av ett enda företag, i , som har kapacitet att på ett från miljösynpunkt godtagbart sätt ta hand om alla batterier som kasseras i . I okänd omfattning förekommer det också att bly smälts ut ur batteriskrotet i mindre skala på olika håll i landet. Det går åt svavelsyra bara till nya batterier. Mindre än en fjärdedel följer med vid återvinningen. Totalt för alla batterityper kan utsläppen i miljön uppskattas till . Riktade kampanjer på initiativ från Stiftelsen har gjorts i samarbete med bensinstationer, varuhus och Volvohandlare. Då samlades in ca 45 000 batterier vid en- och tvådagarskampanjer. De hittillsvarande framgångsrika kampanjerna pekar på ett angeläget behov av fasta inlämningsplatser för begagnade bilbatterier fördelade över hela landet. arbetar med ett projekt, som har till syfte att väsentligt öka insamlingsgraden av uttjänta blybatterier och därvid också främja en miljövänlig hantering av batterierna. Projektet drivs i nära samarbete med tillverkare, skrotbranschen och . Representanter för ovanstående företag har tillsammans med representanter för andra intresseorganisationer samlats i en arbetsgrupp, som under projektets gång lämnats tillfälle att avge synpunkter på det förslag till lösning, som utarbetats av batteritillverkarna och . På förslag från denna arbetsgrupp har , Tudor, och skrothandeln genom bildat ett gemensamt aktiebolag - Returbatt - med syfte att verka för en effektiv insamling och hög insamlingsgrad för startbatterier. Genom att och berörda branschföretag nu är eniga om hur man skall samarbeta med insamlingen av blybatterier, är det nödvändigt att också gör ett sådant ställningstagande. Finansieringen av de kostnader som blir förenade med insamlingen av uttjänta batterier kan lämpligen ske genom att tillverkare och importörer av startbatterier tar ut en avgift vid försäljningen. För småbatterier har införts ett liknande system med avgift där man också satsar på att gentemot konsumenterna kunna ge information och miljömedvetande. från de berörda branschföretagen skulle en sådan avgift för bil- och fritidsbatterier kunna beräknas till ca . Forskning och utveckling med att utveckla nya typer av batterier med längre livslängd är angeläget. Exemepelvis skulle startbatterier till bilar med en livslängd eller längre drastiskt minska antalet batterier som behöver kasseras. Entydiga signaler från branschkunnigt folk vid tekniska högskolor och fackföretag har pekat på möjligheten att för en mindre prishöjning per startbatteri utveckla en ny typ batterier med betydligt längre livslängd. En anledning till att detta ännu inte skett, kan vara att det på den svenska marknaden förekommer en stor mängd importerade prisbilliga batterier med relativt kort livslängd. Dessa medför stora miljöproblem. Det är angeläget att stimulera användningen av batterier med längre livslängd. Ekonomiska styrmedel är lämpliga att använda i detta sammanhang. Det är också nödvändigt att forskning kring de genom sin längre livslängd mindre miljöfarliga batterierna stimuleras. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till återvinningssystem för bilbatterier och fritidsbatterier, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel och forskningsinsatser för att stimulera användandet av batterier med längre livstid. () ()