ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo423 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo423 av m.fl. (fp) Laxfonden för Ett projekt för utsättning av lax i bedrivs gemensamt av länsstyrelserna i länen kring . är av betydelse för ett livaktigt vattendrag samt för turistsatsningar. En viktig förutsättning för laxens möjligheter att överleva är tillgången på siklöja. Arbetet med laxfonden för bör stödjas. Detta bör ges regeringen till känna. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande stöd för laxfonden för .
mot · GC02Jo424 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo424 av och (båda m) Ersättning till yrkesfiskare för skador vid oljeutvinning Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:N456 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fisket skall hållas skadeslöst för de skador som oljeutvinning kan åstadkomma. () ()
mot · GC02Jo425 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo425 av m.fl. (c) Ersättning till fiskare i vissa fall Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T241 hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till en särskild fond för att ersätta personer som bedriver yrkesmässigt fiske för skador och förluster som uppkommit i samband med införandet av fritt handredskapsfiske på ostkusten och i vissa sjöar. () () () () () () () ()
mot · GC02Jo426 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo426 av () Rätten till fiske Med hänvisning till äganderätten reserveras rätten till fiske i många av våra sjöar till vissa personer. Den statliga domänverkskoncernen äger t.ex. många sjöar som endast upplåtes till fiske för anställda inom koncernen. Den stora allmänheten stängs ute från dessa sjöar. Detta är särskilt omotiverat när ortsbefolkningen inte ges rätten att fiska i närliggande vatten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att ortsbefolkningen ges rätten till fiske i närliggande sjöar oavsett ägarskap.
mot · GC02Jo427 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo427 av och (båda c) Torskfisket längs m.m. Sedan fiskare från väst- och sydkusten började bedriva torskfiske med trål längs har fisktillgången där sjunkit katastrofalt. Torskbeståndet är nu så utglesat och utfiskat att ett ekonomiskt fiske är möjligt. har fisket längs slagit helt fel, vilket inte kan förklaras av annat än utfiskningen med de stora trålarna. Yrkesfiskarna längs har drabbats mycket hårt. Mer än hälften av de licensierade yrkesfiskarna har tvingats sluta som fiskare och övergått till annat förvärvsarbete. Många - särskilt yngre - kustfiskare, som investerat stora belopp i båtar och utrustning, har fått stora ekonomiska problem. De drabbade fiskarna har inte heller fått något samhällsstöd som så många andra grupper och även fiskare på kan få. Ett sådant stöd borde vara särskilt motiverat när förutsättningarna för deras yrkesverksamhet rycks undan helt utan att de kan påverka situationen och utan att samhället ingripit för att hindra utfiskningen. Det är enligt vår mening beklagligt och anmärkningsvärt att samhället ej ingripit för att skydda de lokala fiskeintressena. Ett uthålligt fiske längs måste vara ett samhällsintresse, inte minst ur sysselsättningssynpunkt och för att bevara en levande skärgård. Enligt vår mening måste statsmakterna dels ge rimlig ersättning till de yrkesfiskare som helt oförskyllt drabbats genom andras utfiskning, dels reglera fisket så att rovdrift på denna naturresurs ej längre blir tillåten längs . Planer finns nu på att inplantera torsk som ersättning för den utfiskade. Men den torskodlingsanläggning som skall komma till stånd för detta planeras att bli förlagd till . Vi finner detta vara ologiskt. Självklart bör den torsk som skall utplanteras längs även odlas där. Den tänkta torskodlingsanläggningen bör därför enligt vår mening, bl.a. av regionalpolitiska skäl, lämpligen förläggas till - det län vars fiskare drabbats hårdast av utfiskningen. Detta bör ge regeringen till känna. 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till de yrkesfiskare längs som ekonomiskt drabbats av utfiskningen av torsk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att skydda torskfisket längs , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggning av torskodlingsanläggning i . () () 1988/89 Jo427
mot · GC02Jo428 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (s) Fiske i anslutning till fiskodling I en motion till 1987/riksdag föreslog vi att länsstyrelserna skulle ges möjlighet att besluta om begränsning av fiske med s.k. rörliga fiskredskap nät ryssjor m.m. - i nära anslutning till fiskodling, kasseodling. Vid behandling redovisade jordbruksutskottet i betänkandet (1988/89:2) att i cirkulär föreslagit berörda länsstyrelser att föreskriva att krokfiske inte får bedrivas närmare än 100 m från en vattenbruksanläggning om inte ägaren till denna medgivit det. Med hänvisning till att flera länsstyrelser infört bestämmelser i enlighet med rekommendationen avstyrkte utskottet motionsyrkandet. Det har blivit mer och mer vanligt att fiskare, företrädesvis fritidsfiskare, lägger nät mycket nära och ibland i direkt anslutning till odlingskassarna, där fisktillgången är god beroende på att fisk av någon anledning rymt från kasseodlingen. En reglering av detta fiske är därför angelägen. cirkulär ger, enligt den bedömning i gjort, inte möjlighet att begränsa nätfiske i närheten av fiskodling. Exempelvis säger lagen om rätt till fiske (1950:596) i 11 § när det gäller : Med nät som är att hänföra till rörligt redskap, samt med långrev och tobisnot är fisket fritt ända till stranden. Det är mycket viktigt att alla kategorier av fiskare ges fortsatta möjligheter att bedriva sedvanligt fiske och att begränsningar görs med stor försiktighet. Det är också viktigt att näringsidkare som bedriver fiskodling ges möjlighet att bedriva sin näring med så få störande inslag som möjligt. Därför anser vi att fiske med nät bör förbjudas i nära anslutning till kasseodling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning av fiske med vissa rörliga redskap i nära anslutning till fiskodling. () ()
mot · GC02Jo429 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda mp) Havs- och insjöfisk i Människor frågar oroligt om fisken i är farlig att äta. Frågan är berättigad. Många av våra insjöar är svartlistade på grund av höga kvicksilverhalter och betydligt fler skulle vara det om vi följde rekommenderade värde. Det skulle innebära en halvering av nuvarande svenska gränsvärde, från till /kg fiskkött. Av försurning och sjunkande pH kan en mängd andra metaller, t.ex. bly, aluminium och kadmium, ha lösts ut och anrikats i fiskköttet. Cesiumhalterna i både insjö- och havsfisk varierar mycket vid olika provtagningar och det är omöjligt att finna enhetliga värden och på så sätt fritaga vissa sjöar och vattendrag från cesiumsmitta. Klorhaltiga föreningar och andra giftiga ämnen från massaindustrin har belastat hela . Ett av de giftigaste ämnena som släpps ut är dioxin. Dioxinhalter har uppmätts i fisk. Vissa forskare menar att dioxinhalterna är små och riskbedömningen osäker, andra forskare däremot varnar direkt för fisk från och . Denna svåra situation med många föroreningskällor i samma område gör att det krävs en övergripande provtagning och kartläggning av metaller, cesium och dioxin i insjö- och havsfisk. kontroll måste utökas och besked måste ges om det är farligt eller ofarligt att äta fisk. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att gränsvärdet för kvicksilver i fisk skärps i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att ger regeringen i uppdrag att se till att en övergripande kartläggning av metaller, cesium och dioxin i fisk sker i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att livsmedelsverket skall utöka kontrollen av och upprätta gränsvärden för gifter i fisk. () ()
mot · GC02Jo430 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo430 av och (båda c) Stöd till Hallandsfiskarna har fisket i radikalt minskat. har stora delar drabbats av akut syrebrist med fiskflykt, fiskdöd och starkt försämrade fiskemöjligheter som följd. De ekonomiska konsekvenserna för yrkesverksamma fiskare är stora och i vissa fall förödande. Orsakerna till denna utveckling är inte helt klarlagda. Klart är dock att det bl a beror på en storskalig ökning av näringstillförseln. Denna föder alger och plankton i en omfattning som havet inte förmår bryta ner efter deras död. Massiva insatser måste nu göras för att rädda och återskapa den havsmiljö som fiskare, närboende och turister vill ha. I den uppkomna situationen kan emellertid de yrkesverksamma fiskarna inte vänta ut denna utveckling utan ett samhälleligt stöd. Sådant stöd bör därför utgå. Stödet bör i första hand utgå via de stödformer som redan finns, eftersom detta går snabbast. De medel som kan disponeras av , är dock helt otillräckliga. De stödformer som tillämpas, är bidrag till ändrad fiskeinriktning och till skrotning av fartyg. Skrotningsbidrag utgår enligt särskilda regler till fartyg över 12 meters längd. Hallandsfiskarna som kan komma ifråga för skrotningsbidrag, har ofta en skuldsättning i sina företag som gör att skrotning med nuvarande regler ej är möjlig utan kvarvarande skulder. Förutom ökade anslag erfordras således en temporär ändring av regelsystemet. Bidrag för övergång till annan fångstinriktning kan beviljas av kostnaden för anskaffning av kompletterande utrustning. Detta kan bedömas vara aktuellt för ett 20-tal Hallandsfiskare, som önskar fortsätta sitt fiske i andra vatten och med ändrad fångstinriktning. Detta förutsätter dock - förutom ökad medelstilldelning - en höjning av bidragsprocenten. I den situation Hallandsfiskarna ofrivilligt hamnat till följd av miljöförstöringen i ter det sig närmast självklart, att samhället bidrar till att lätta de ekonomiska bördorna. Det faktum att allt större områden i blir syrelösa kan Hallandsfiskarna inte lastas för. De känslomässiga och psykologiska effekterna är svåra nog att bära för fiskare som i generationer haft fisket som livsmiljö och levebröd för sig och sina förfäder. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att bemyndigar regeringen att till anvisa tillräckliga medel för att Hallandsfiskarnas akuta ekonomiska problem skall kunna lösas, 2. att beslutar uppdra åt regeringen att temporärt ändra reglerna för bidragsgivningen i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · GC02Jo431 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo431 av och (bådavpk) En katastroffond till fisket var havsbottnarna i södra helt syrefria och därmed utan liv. Eftersom det halländska fisket har en inriktning på bottentrålning efter torskfiskar, plattfiskar och havskräftor drabbades det fisket särskilt hårt. 200-300 fiskare berövades sitt näringsfång. Några har kunnat gå in i , och några har kunnat finna fiskeplatser längre norrut, men detta innebär flera timmars extra gångtid , med minskad lönsamhet som följd. För en stor del av fiskarkåren finns dock inte dessa möjligheter. Många har t ex för små båtar. Det är nu dags att samhället tar sitt ansvar och skapar ett ekonomiskt skydd för fiskenäringen, vid katastrofer av det slag som har skett . Det är orimligt att det är fiskarena ensamma som ska bära den ekonomiska skadan av den miljöförstöring som andra har orsakat. Vi vill därför föreslå inrättandet av en katastroffond för det svenska fisket. Fonden ska användas för att göra fiskarena skadeslösa vid miljöförstöring som allvarligt försämrar förutsättningarna för deras näringsutövning. Den ska också kunna användas för omställning av fisket till andra typer av fiske. Som exempel kan nämnas att skulle behöva öka sitt uttag av sill. Vi tar bara upp en tredjedel av sillkvoten i , vilket i sig innebär en risk att vår sillkvot minskar, och ett stöd till omläggning av fisket från torsk till sill skulle ha varit ett sätt att hjälpa de drabbade Hallandsfiskarna. Vi föreslår att regeringen i samarbete med näringen utarbetar förslag till regler för en katastroffond. Ett särskilt anslag för en sådan fond måste upprättas. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till en katastroffond för fisket. (vpk) (vpk)
mot · GC02Jo433 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo433 Bakteriologisk provtagning vid fiskodling Det är viktigt att det finns klara regler för den sorts provtagning som får rättslig verkan och som kan vålla ekonomisk skada. När det gäller bakteriologisk provtagning vid fiskodlingar verkar det inte finnas regler som föreskriver hur märkning skall ske eller hur provtagningen skall gå till etc. När en myndighet anmärker på fiskens hälsa får det allvarliga ekonomiska konsekvenser för fiskodlaren, eftersom kunderna blir misstänksamma och kan sluta handla hos honom. Det är därför viktigt att klara regler styr provtagningen. Företaget fick sitt goda namn skadat och har lidit stort ekonomiskt avbräck efter det att en kontrollant från anmälde att fisken var smittad av bakterier. Det var en enstaka fisk som visade hög bakteriehalt i provet, medan de andra fiskarna var friska. Innehavarna av Lax begärde att man skulle upprepa provtagningen . Flera prover togs då utan att man fann några bakterier. Om det första provet som visade på infektion varit korrekt, skulle alla fiskarna varit smittade vid det andra provtagningstillfället. Innehavarna hävdar att den provtagning där man fann bakterier inte gick rätt till. Kontrollanten tappade den fisk på golvet, vilken sedan påstods vara smittad. regler bör utarbetas för bakteriologisk provtagning vid fiskodlingar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om regler för bakteriologisk provtagning i fiskodlingar.
mot · GC02Jo434 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo434 av m.fl. (c, m, fp, mp) Ersättning till yrkesfisket Beslutet att släppa handredskapsfisket fritt på ostkusten och i ett antal har skapat betydande problem för många yrkesfiskare. Problemen är i vissa fall en följd av en ökad konkurrens om fisket, men handlar i ännu högre grad om skador på redskap och störningar i fiskets utövande. Vissa ersättningsmöjligheter infördes i samband med den nya lagstiftningen. Det gällde påvisbara inkomstbortfall, t ex för sålda fiskekort och fiskearrenden. Andra typer av ekonomiska förluster ersätts däremot inte. Den situationen har därmed uppstått att fastighetsägare som inte själv utnyttjat sina fiskevatten lätt kunnat få ersättning. Yrkesfiskare, som använt sina fiskevatten för sitt livsupphälle, får däremot ingen ersättning. Ersättningsregler som tillgodoser mer eller mindre passiva fiskevattensägares behov, men helt åsidosätter de aktiva yrkesutövarna, är naturligtvis helt orimliga. Yrkesfiskarna har, enligt mångstämmiga rapporter, fått vidkännas betydande skador. När det gäller stationära fiskbestånd, som t ex gädda, har den ökade konkurrensen om fisket i vissa fall en påtaglig effekt. Att fritidsfolk i större utsträckning rör sig i och omkring fiskevattnen innebär dessutom ibland betydande hinder i yrkesfiskarens arbete. Till det kommer den allvarliga ökningen av tjuwittjning av redskap och skadegörelse, som följt i det fria fiskets spår. Eftersom de nuvarande ersättningsreglerna inte tillgodoser dessa behov, krävs särskilda insatser. Ett lämpligt sätt kan vara att tillskapa en särskild fond för ersättningar av det slag det här är fråga om. Denna fond skulle således ha mer generösa regler, men endast gälla personer som har fisket som en viktig del av sitt uppehälle. Regeringen bör enligt vår uppfattning återkomma till med förslag till en sådan fond, eller andra lämpliga former för ersättning till yrkesfiskare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till en särskild fond eller andra åtgärder för att ersätta personer som bedriver yrkesmässigt fiske för skador och förluster som uppkommit i samband med införandet av fritt handredskapsfiske på ostkusten och i vissa sjöar. () () 1988/89 Jo434
mot · GC02Jo501 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo501 av och (båda c) Mot Märkning av tillsatser i vin 1988/89 har vid ett antal tillfällen kommit alarmerande rapporter om giftiga tillsatser i vin. Det har t.o.m. inträffat två dödsfall i som misstänkts vara orsakade av glykol i italienskt lantvin. Giftiga tillsatser i vin är resultat av brottsliga handlingar och skall beivras med rättsliga åtgärder. Regelmässigt finns det tillsatser i vin som skall ge vinet bättre hållbarhet, färg, o.s.v. Det finns anledning att förmoda att svenska vinkonsumenter blivit mer uppmärksamma på tillsatser i vin . Deras möjligheter att få information om vilka tillsatser som finns i olika viner är dock begränsade. Tillsatserna kan för känsliga personer ge upphov till bekymmer, t.ex. för allergiker. Det är endast i inledningen av Systembolagets prislista konsumenten kan få information om vad som tillsatts vinerna, inte på förpackningarna. Det är inte givet att varje konsument studerar prislistan före sitt inköp och därför inte känner till eventuella tillsatser som kan ha betydelse för valet av vin. Vin är således en produkt för human konsumtion som undantas från bestämmelser om märkning, vilka gäller för såväl det ur hälsosynpunkt fördelaktigare, alkoholsvaga ölet som för en rad andra livmedelsprodukter, vilka veterligen inte lett till misstankar om att ha orsakat dödsfall. Hemställan Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av märkning av tillsatser i vin även på vinförpackningarna. () ()
mot · GC02Jo502 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo502 av m.fl. (s) Kartläggning av dioxin i fisk Tjernobylkatastrofen orsakade våldsamma reaktioner bland konsumenter av fisk . De ideliga larmrapporterna om radioaktivitet i insjöfisk orsakade stort köpmotstånd av fisk och strömming trots att cesiumhalterna i havsfisk höll sig under livsmedelverkets gränsvärden. Rädslan gjorde att man bedömde fisk som fisk och massmedias rubriksättningar vid rapportering gjorde inte saken bättre. Yrkesfiskarnas säljorganisation efter , Gävlefisk, redovisade förluster på ca 1,8 milj. kr. Ersättning från staten utgick med 0,63 milj. kr. Däremot erhöll yrkesfiskarna ingen ersättning för inkomstbortfall p.g.a. att de fick avstå från att fiska då Gävlefisk hade avsättningsproblem. Efter det att marknaden för fisk stabiliserats något kom så nya larmrapporter om gifter i fisk . Det är framför allt uppgifter om förekomst av det farliga giftet dioxin. Följande rubriker har använts i Norrlandstidningar som sammanfattning av vissa forskares uttalanden: 1 Jag fattar inte att de vågar rekommendera folk att äta fisken 2 Fisk kan ge oss cancer 3 Svarlista strömmingen 4 Nya larm om fisken 5 Ät inte fisken från 6 Klorerade utsläpp har gjort havsfisken oätlig? Reaktionen hos konsumenterna kommer genast. En nedgång i strömmings- och fiskförsäljningen beräknas blir . Detta tillsammans med kraftigt minskade torskfångster innebär att yrkesfiskets överlevnad efter är i fara. Forskarnas uttalanden bygger på de spridda analysvärden och indikationer man fått av undersökningar av bottensediment i vissa kustområden och ett fåtal fiskar från framför allt och . Man erkänner att det inte går att göra en säker riskbedömning med nuvarande underlag som grund. Trots detta utnyttjar man tillfället att redovisa egna bedömningar och ställningstaganden till massmedia. Forskare som vill tona ned dioxinfaran och istället peka på fördelarna av fiskkonsumtion syns sällan i massmedia. Pågående debatt drabbar inte enbart yrkesfisket utan också tusentals fritidsfiskare som fångar sin husbehovsfisk vid kusten och där fisket utgör en viktig del i rekreationen. måste genast en omfattande kartläggning göras av dioxinförekomsten i de viktigaste fiskarterna längs . måste därefter komma med besked till konsumenterna om fisken som livsmedel så snart underlag finns för en någorlunda säker riskbedömning. Skulle det visa sig att fisk är otjänlig som människoföda i något kustområde är det viktigt att besluta om svartlistning så att fiskarna kan undvika att fånga fisk i sådana områden. Det är där också angeläget att den utökade kontrollen av livsmedel som jordbruksministern aviserat även omfattar fisk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omedelbar kartläggning av dioxinförekomsten i de viktigaste fiskarterna efter . Axel () () 1988/89 Jo502
mot · GC02Jo503 · 1989-01-19 00:00:00 — av och (båda c) Innehållsdeklaration av bordsvatten saknar regler för buteljerat vatten. Det är fullt tillåtet att tappa upp vanligt kranvatten, tillsätta kolsyra och lite mineraler och därefter sälja det som mineralvatten, förespeglande konsumenterna att det rör sig om ädelt mineralvatten från någon berömd källa. På detta sätt har t.ex. blivit marknadsledande med sitt , med större marknadsandel än . Drycken tillverkas huvudsakligen av vanligt kommunalt vatten. Många konsumenter lever säkert i tron att det rör sig om vatten från franska nordsluttningar. Jag tror inte folk bryr sig om varifrån vattnet kommer, uttalar informationschef i en tidningsartikel (). Enligt uppgift i samma tidningsartikel är det bara av de svenska mineralvattenmärkena som görs av naturligt mineralvatten. Inom EG finns noggranna regler för vad som får kallas mineralvatten och hur det ska innehållsdeklareras. Vi föreslår att inför liknande regler till konsumenternas fromma och för att skapa rättvisa konkurrensvillkor. Dessutom är det på detta område angeläget att göra en EG-harmonisering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om av regler för mineralvatten i .
mot · GC02Jo506 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo506 av () Våra kulturväxter vårt genetiska arv på ett levande sätt! Utvecklingen inom växtodlingen med framtagning av allt fler s.k. Flhybrider med stor produktionskapacitet och att det numera är möjligt att patentera växter kan leda till en utarmning av det genetiska arvet och mångfalden. Kulturväxterna är ett resultat av niängtuscnäriga medvetna ansträngningar för att få fram goda växter till fromma och nöje för oss människor. De är en viktig del av vårt samhälle och dess utveckling och är därför utomordentligt viktiga att bevara och föra vidare till kommande generationer. Kulturväxterna är kulturskatter av samma dignitet som konstverk, byggnader och böcker. De är därför skyddsvärda och ger oss en daglig kontakt med våra rötter som inte är lika påtaglig som för andra kulturskatter. Man har uppmärksammat detta problem och startat den nordiska genbanken, där man torkar och fryser ner fröer från de kulturväxter som man vill bevara. Om det blir långvariga strömavbrott kan hela det genetiska arvet äventyras. För att komma undan detta problem lagras nu också fröer från genbanken i grottor på (). Dessa metoder känns utomordentligt riskfyllda och vidlyftiga och grobarheten hos de frysta fröerna är inte den bästa. Ur biologisk synpunkt måste det vara mycket bättre att kontinuerligt odla det som vi vill bevara. Då kan vi ha det genetiska arvet och kulturskatten under kontroll. de gröna fordrar att det vidtas åtgärder och anslås medel för att genomföra en kontinuerlig bevarandeodling av vårt genetiska arv av kulturväxter och att detta skall kunna ske snabbt. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det skall vidtas åtgärder och anslås medel för att genomföra en kontinuerlig bevarandeodling av vårt genetiska arv av kulturväxter och att detta skall kunna ske snabbt.