ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T918 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :T918 av och (båda mp) Fasta förbindelser över Frågan om fasta förbindelser över har diskuterats . Senast debatterade frågan , varefter kammaren fattade beslutet att Öresundsdelegationernas rapporter skulle avvaktas och att ytterligare utredning behövde företas. Vi menar att detta beslut var förhastat och att Öresundsdelegationerna inte kan förväntas anlägga alla de väsentliga aspekter, utan vilka inte ett slutgiltigt avgörande kan vara tillräckligt välbaserat. Vi menar att en parlamentarisk utredning måste analysera följande effekter: Miljöeffekter av ökad trafik Givetvis inkluderar miljöeffekter sådana effekter som orsakas av utsläppen av kväveoxider och giftiga gaser, men det är också ytterst viktigt att koldioxidutsläppen inte får öka som resultat av nya projekt. Koldioxid är en väsentlig orsak till den s.k. drivhuseffekten, genom vilken jordens yta värms upp med globala klimatändringar som följd. Förra årets slog fast att utsläppen av koldioxid aldrig får bli större än de är . Regionala effekter av en förbindelse Regionen på båda sidor om , den s.k. Örestadsregionen, är ett industriellt överhettat område med vad detta innebär i fråga om extremt resursutnyttjande och miljöförstöring. Expert på ekonomisk geografi bör engageras för att göra en analys av väntade utvecklingsriktningar, som kan resultera från fasta Öresundsförbindelser av olika slag. Effekter på bilism, järnvägstrafik och flygtrafik Eftersom bilismens nuvarande expansion är ett av våra allvarligaste miljöhot, bör effekten på bilismen av olika planerade alternativ noga övervägas. Eftersom järnvägen är vårt miljövänligaste trafikmedel för tunga godstransporter och effektiv personbefordran, bör utredningen undersöka huruvida anläggandet av en borrad järnvägstunnel skulle betyda ökad användning även för befintliga järnvägssträckor i vårt land. Det bör också analyseras huruvida goda järnvägsförbindelser med flygplats skulle möjliggöra stängning av samt hur viktig vinsten ur trafik- och miljösynpunkt av detta skulle vara. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsättes med direktiv enligt motionen, 2.att beslutar att inte i något fall en fast bilförbindelse över skall upprättas. () ()
mot · GC02T919 · 1989-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:A454 hemställs att beslutar att inte bara resa för anställd person utan även egenföretagare skall vara berättigad till persontransportstöd. () () () () () () () () () ()
mot · GC02T920 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T920 Enligt årets budgetproposition har regeringen uppdragit åt att utreda bibliotekens fjärrlåne- och depositionsverksamhet. Utredningen skall utmynna i förslag till former för statliga stödinsatser, vilka dock inte får leda till ökade kostnader för statsverket. Åtskilliga bibliotek har numera infört särskild avgift på fjärrlån. Med de nu aviserade portohöjningarna kommer dessa avgifter att ytterligare stiga. Jag är medveten om att översynen av fjärrlåne- och depositionsverksamheten knappast kommer att resultera i att alla sådana lån automatiskt blir avgiftsfria. Om emellertid full kostnadstäckning skall tas ut kommer avgifterna att bli så höga, att de i sig motverkar önskemål om fjärrlån. införde postverket rabattfrimärken för hushåll, vilka också kan användas vid bokförsändelser. Med ett häfte per hushåll torde dock utnyttjandet för bokförsändelser vara försumbar. Borttagandet av trycksaksportot har säkerligen haft negativa kulturpolitiska effekter. I praktiskt taget alla andra länder kan böcker sändas för reducerad avgift och också på detta område är det angeläget att vi närmar oss förfarandet i övriga västeuropeiska länder. Införandet av ett särskilt bokporto skulle vidga möjligheterna att utnyttja fjärrlån från depåbiblioteken, då kostnaderna skulle minska. Den i budgetpropositionen aviserade utredningen bör därför ges i uppdrag att utreda möjligheten att införa ett särskilt bokporto som en del av de statliga stödinsatser, som skall underlätta bibliotekens fjärrlåneverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning om särskilt bokporto.
mot · GC02T922 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T922 av m.fl. (vpk) De handikappades resor De stora handikapporganisationerna HCK och DHR har genom att lämna rådgivande delegation för handikappanpassning av kollektivtrafiken gett uttryck för sitt starka missnöje med takten och det sätt på vilket handikappanpassningen av kollektivtrafiken sker. Man anser att man fått alltför lite gehör för sina synpunkter på kollektivtrafiken och på riksfärdtjänsten. Enligt beslut skall kollektiva färdmedel och terminaler i princip vara handikappanpassade . Föreskrifter för hur anpassningen skall gå till finns utarbetade men eftersom dessa inte är tvingande sker inte utbyggnaden i den utsträckning som krävs för att målet skall uppfyllas inom rimlig tid. HCK anser det behövs en särskild nämnd, som tar ett övergripande ansvar för de handikappades resor, d.v.s de kollektiva färdmedlens anpassning, riksfärdtjänsten och bilstödet. I denna nämnd skall handikapprörelsen vara starkt representerad. Vpk anser att handikapprörelsens missnöje är väl grundat. Rörelsens synpunkter och erfarenheter måste tas till vara och vara vägledande för de beslut man fattar. Är de inte delaktiga i arbetet uppstår lätt onödiga konflikter. Det finns mycket som talar för att pröva handikapprörelsens förslag om en särskild nämnd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en särskild nämnd med övergripande ansvar för de handikappades resor. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Margö (vpk) (vpk)
mot · GC02T923 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T923 av och (båda fp) Portokostnaderna för svenska tidningar till utlandet En mycket stor grupp svenskar, eller utsända av vår utrikesförvaltning eller olika ideella organisationer, befinner sig ständigt utomlands. För många av dem är det synnerligen viktigt att få ha kontakt med hemlandet. Tidskrifter och tidningar från spelar en stor roll både socialt och kulturellt. Tyvärr har kostnader för dagstidningar, prenumeration och portokostnader stigit mycket kraftigt . Mest har portoavgiften ökat med bortåt . Den här snabba höjningen av portokostnaden har inneburit att många svenskar, boende utomlands, har ansett att det blivit för dyrt att hålla sig med en svensk dagstidning. Detta är verkligen att beklaga då dagstidningarna ju ofta är oöverträffade i att informera från det egna hemlandet. har tidigare ställt sig kallsinnig till att regeringen skulle föreslås se över kostnaderna för att underlätta utlandssvenskars möjlighet att läsa svenska tidningar. Många andra länder tillämpar redan särskilt låga postavgifter för böcker och tidningar som sänds till utlandet, just för att underlätta spridningen av den egna kulturen till sina medborgare utomlands. Det är vår mening att det är en både nationell och kulturellt värdefull uppgift att underlätta ett svenskt nyhetsflöde till våra medborgare i utlandstjänst. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen ser över portokostnadema i avsikt att underlätta utlandssvenskars möjlighet att läsa svenska tidningar.
mot · GC02T924 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T924 av m.fl. (mp) Postbefordran Det mest miljövänliga och energieffektiva sättet att transportera - både gods och människor - är utan tvekan med spårburen trafik. Därför finns det inget försvar för att överföra samhällsnyttiga transporter, som tidigare funktionellt befordrats per tåg, till flyg eller bil. Regeringen måste ställa krav på postverket att använda det mest miljövänliga, och i många fall mest ekonomiska, transportslaget - tåget. Regeringen måste uppdra åt postverket att utnyttja och återinföra postkupéerna utefter stambanan. Det nya tidtabellsförslaget för godstågen pekar mot att tiden blir knappare än förut för av- och pålastningar. Det i sin tur betyder förmodligen att fler transporter än tidigare fortsättningsvis kommer att ske per lastbil. Detta får till följd att flera anställda på godssidan vid SJ riskerar att förlora jobben. När postverket beslutade att dra in postkupéerna mellan och innebar detta att 15 man blev arbetslösa i . hotas fem av åtta anställda på godssidan i att mista sina arbeten. Den tidigare omläggningen har bidragit till att man tvingats sätta in extra plan till . På grund av att spridningsturerna har senarelagts kommer inte företagspaketen fram . Denna ineffektiva service drabbar framför allt kunderna i glesbygden, t.ex. skogsentreprenörer och verkstäder. Man kan säga att och inland har förlorat dubbelt på omläggningen; både i servicehänseende och förlorade arbetstillfällen förutom det ökade trycket på miljön. De inbesparingar, som förväntats av den utredning som föregått indragningen av postkupéerna mellan och , har inte infriats utan tvärtom skapat arbetslöshet och försämrad service i de berörda skogslänen. gäller det att lära av misstagen. Lyssna på personalen. Inför postkupéer till (i stället för till ), vilket innebär att spridningsturerna kan tidigareläggas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om postverkets ansvar för en miljöriktig transportorganisation, 2. att hos regeringen begär att postverket får i uppdrag att Mot. återinföra postbefordran med postkupéer på sträckan - T924 () Hans Leghammar (mp)
mot · GC02T925 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T925 av och (c, m) Transportstöd till livsmedelsförpackningsindustrin i Livsmedelsindustrin är dåligt utvecklad i . Goda råvaror i form av jordbruksprodukter, fisk, bär in.m. har inte utvecklats och förädlats för större distribution. En utveckling av förpackningsindustrin skulle ligga väl i linje ined pågående landsbygdsutvecklingskampanj. Förpackningsindustrins utveckling har också stor betydelse för att högkvalitativa livsmedel skall kunna exporteras med framgång. Ett viktigt led i en effektiv livsmedelsindustri är en effektiv distribution. Detta kräver förpacknings knowhow som inte i någon större utsträckning finns i . Vid arbetsmarknadsutskottets besök hos i framkom tydligt att ett intransportstöd till livsmedelsindustrin skulle starkt bidra till livsmedelsförpackningsindustrins utveckling i . Utskottsledamöterna visade klar förståelse för framförda synpunkter. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att livsmedelsförpackningsindustrin inom regionalpolitisk! prioriterade områden skall erhålla intransportstöd.
mot · GC02T926 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T926 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N368 hemställs 1. att beslutar att omgående avbryta allt statligt engagemang i projektet samt att projektet omgående avbryts, 2. att beslutar att de resurser som används till projekt av under 1 nämnt slag skall överföras till forskningsprojekt som gynnar miljövänliga kollektivtrafiksystem. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02U202 · 1989-01-16 00:00:00 — 29. att beslutar höja biståndsramen med 200 milj. kr. utöver regeringens förslag för /90, 30. att till UNDP för /90 anslår 20 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 680 milj. 31. att till UNFPA för /90 anslår 15 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 130 milj. 32. att till för /90 anslår 45 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 855,6 milj. 33. att till för /90 anslår 10 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 300 milj. 34. att till UNRWA för /90 anslår 15 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 115 milj. 35. att till FN:s flyktingkommissarie för /90 anslår 25 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 170 milj. 36. att för /90 bestämmer medelsramen för till 100 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit eller således 200 milj. 37. att för /90 bestämmer medelsramen för till 15 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit eller således 70 milj. 38. att för /90 fastställer en landram för Mot. 1988/89 till 75 milj. 39. att för /90 fastställer en landram för till 50 milj. 40. att beslutar inrätta en anslagspost för Humanitärt bistånd i och för /90 anslår 35 milj. 41. att för /90 anslår 25 milj. kr. mer för Humanitärt bistånd i än regeringen föreslagit eller således 375 milj. 42. att för /90 till Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer anslår 50 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 625 milj. 43. att för /90 till Särskilda program anslår 20 milj. kr. utöver regeringens förslag att användas för stöd till demokrati och mänskliga rättigheter, 44. att för /90 till BITS tekniska bistånd anslår 20 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 230 milj. 45. att för /90 till u-krediter anslår 100 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit eller således 300 milj. 46. att för /90 till SIDA:s administration anslår 10 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således . () () () gotab 16507, 1989
mot · GC02U203 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U203 av och (båda s) Mot Internationell miljö- och katastroffond 1988/89 Det var en både mänsklig och materiell katastrof när den kraftiga jordbävningen inträffade borta i . Även de ekologiska skadorna var enorma. Skador av sådan omfattning som det här blev fråga om har inträffat förr och kan åter inträffa. Naturkatastrofer till följd av exempelvis jordbävning, översvämningar på grund av riklig och häftig nederbörd eller av orkan och cykloner kan ensamt eller gemensamt orsaka skador som ger enorma konsekvenser. Därtill kan komma skador som i en del sådana fall kan drabba stora anläggningar som i sin tur kan ytterligare förstärka en katastrof. Vi tänker här på kraftverksdammar, kemiska fabriker, oljeplattformar till sjöss och transportanordningar fartyg eller ledningar - för olja och gas, stora oljeupplag och raffinaderier eller kärnkraftverk med otillräcklig säkerhetsmarginal. Var helst händelser likt dessa skulle inträffa i världen, står man inför problem av sådan karaktär i drabbat område att kanske ingen nation själv kan klara av situationen. Uppkomna skador kan drabba människor till högt antal. De kan föranleda miljökatastrofer av olika slag och i vid omfattning. Konsekvenser av skador kan i de flesta fall dock lindras om hjälp och motåtgärder kan mobiliseras och organiseras i stor och massiv omfattning . Kort tid före katastrofen borta i föreslog framträdande sovjetiska företrädare för miljöskydd och vetenskap bl.a. att en internationell fond för katastrofer borde inträttas. Fondens uppgift skulle vara att bistå vid miljökatastrofer och alltså vara ekologiskt inriktad men också ha möjlighet att ge bistånd för räddning av människor. Den för gemensamma aktioner inrättade fonden skulle förses med mobila enheter och modern effektiv utrustning för snabba insatser vid behov var som helst i . För detta krävs då också ett effektivt system för att samordna kontakterna mellan och . Vi anser det av de sovjetiska företrädarna framförda förslaget som mycket intressant och mot bakgrund av att svåra stora olyckor har inträffat och nya andra kan ske framöver torde ett internationellt samarbete på det praktiska planet vara ett värdefullt sätt att bekämpa bl.a. omfattande hot från stora miljöolyckor. Det nya politiska klimatet i förhållandet öst-väst har samverkat med viljan till fler-nationsinsatser för det drabbade . Denna anda av samverkan är något som bör tas tillvara. Därför vore det nu en utomordentligt väl vald tidpunkt att börja verka och arbeta för en europeisk miljö- och katastroffond. Varje land i kan ha sina speciella skäl att få en sådan 1 1988/89.3 sami. fond och organisation till stånd. Ett neutralt land som är synnerligen Mot. 1988/89 lämpat att här ta initiativ. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen i lämpliga internationella fora aktualiserar frågan om inrättande av miljö- och katastroffond. () ()
mot · GC02U204 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:204 U-landsbistånd till vardagsnära teknik För den afrikanske bonden eller den indiske fiskaren innebär i-ländernas högteknologi ingen påtaglig förbättring i levnadsvillkoren. Här krävs enkel, vardagsnära teknik som kan initiera utvecklingsprocesser. Traktorvrak på fälten och trasiga vattenpumpar i byarna har tyvärr varit inte helt ovanliga resultat av i-ländernas insatser i . Ett annat exempel på oönskade effekter av biståndet kan vara att bönder utan skyddsutrustning sprider växtskyddsmedel på åkrarna. Dessa medel kan vara så farliga att de är förbjudna i de länder där de tillverkas. En effektiv tekniköverföring kan öppna en stor marknad för en rad svenska produkter som vattenpumpar, varmluftsmotorer, ismaskiner och solspisar. Likaså finns många områden som avfallshantering, medicinsk behandlingsteknik m.m. där svensk teknik kan göra sig gällande. Det kunnande och den tillverkningskapacitet som finns hos svenska småföretagare är en stor och outnyttjad resurs i detta sammanhang. För att driva dessa frågor har man i många bildat s.k. Appropriate technology-organisationer. Ett samarbete med dessa skulle kunna leda till en effektiv tekniköverföring till . kan man öppna en stor marknad för svenska produkter. Därför bildas nu i den ideella föreningen , . Föreningen stöder ett antal projekt. Som exempel kan nämnas bl.a. ett s.k. tändkulemotorprojekt och ett s.k. solspisprojekt. Tändkulemotorn, som i använts av tusentals småföretagare, kan bli en stor tillgång för tredje världen, framför allt tack vare enkelheten och genom att den kan drivas med inhemska, vegetabiliska oljor. Den kan härigenom bidra till att förbättra handelsbalansen för många som den kan motverka den s.k. växthuseffekten. Tändkulemotorn kan användas för att driva kvarnar, tröskverk, kylhus, sågar och bevattningspumpar. Den kan användas i fiskebåtar och i traktorer. Solspisen kan ersätta den för många Tredje världens länder i dubbel bemärkelse förödande vedeldningen. Nio av tio träd fälls för att ge bränsle. Solspisen är en svensk konstruktion som med hjälp av en parabolspegel på ett enkelt sätt koncentrerar och lagrar solenergi. Medlemskapet i ger tillgång till ett internationellt kontaktnät som kan vara till stor nytta vid beslut om satsningar på nya produkter och till stor hjälp vid utprovningen av ny teknik. 1988/89 U204 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av stöd till av initierade utvecklingsprojekt. Föreningen planerar ett antal seminarier, bl.a. om vattenförsörjning och avfallshantering. Föreningen kommer i samarbete med systerorganisationer i såväl i-länder som att delta i pilotprojekt och initiera forskning och utveckling av teknik, som är av vital betydelse för en effektiv och rättvis fördelning av de globala resurserna. bör stödja och aktivt delta i dessa utvecklingsprojekt och med vår teknik överföra värdefulla projekt till . Inte minst på miljövårdssidan torde det finnas oanade resurser att via tekniköverföring lösa många problemställningar.
mot · GC02U205 · 1989-01-18 00:00:00 — 1988/89 :U205 av och (båda m) Ökning av det bundna u-landsbiståndet I Bilaga 5 till budgetpropositionen 1989 framhålls att fortsätter att avsätta stora belopp för det multilaterala uvecklingssamarbetet (s. 3) och att beloppen nu uppgår till av biståndsanslaget. Över de medel som anslår till olika multilaterala biståndsorgan har vi emellertid ett mycket begränsat inflytande. Vidare utmärks multilaterala biståndsorgan i regel av höga administrativa kostnader. Nettot av detta slags bistånd blir därför sannolikt mindre än om biståndet i stället varit bundet. Som argument mot bundet bistånd brukar anföras att största möjliga affärsverksamhet bör eftersträvas i upphandlingen av biståndet, att länderna själva får köpa varor och tjänster för de pengar de erhåller, vilket sägs innebära större effektivitet för mottagarna. Det bör då påpekas att affärsmässighet ofta lyser med sin frånvaro vid användningen av obundet bistånd med dess begränsade möjligheter till kontroll. Genom obundet bistånd blir det i realiteten andra länders produkter vi skänker genom intjänade valutaintäkter. Ökat obundet bistånd medför sålunda en ökad belastning på den svenska valutareserven. Detta är desto allvarligare som underskottet i bytesbalansen väntas öka . Rimligare vore följaktligen att vi skänkte av våra egna produkter, av vad vi med egna insatser av arbete och kapital producerar. Att det mottagande landet i vissa fall därvid kan få betala ett högre pris för en svensk produkt än motsvarande utländsk produkt är föga hållbart. Det är inte mottagaren av en gåva som har att välja mellan gåvor från olika länder. Det är givaren som skänker av vad han med egen kraft producerat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att biståndsinsatser för i huvudsak skall utgöras av s.k. bundet bistånd.
mot · GC02U207 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U207 av m.fl. (fp, m, c, vpk, mp) Mot Ökning av svenskt bidrag till UNIFEM 1988/89 I de många utvärderingar som gjorts av olika biståndsprojekt visar det sig att kvinnor visserligen deltar i utvecklingsprocessen men på mycket ojämlika villkor. Ett försök att råda bot på detta har varit att bilda en speciell organisation inom . for Women (UNIFEM) är en vars syfte är att initiera biståndsprojekt som som riktar sig direkt till kvinnor i tredje världen. har biståndsgivarna inte förstått att kvinnorna i de flesta länder i tredje världen är ansvariga för matproduktion, insamlande av bränsle och vattentillgång för familjens överlevnad. Möjligheterna att ändra förhållandena på dessa områden är mycket små när de som är ansvariga ständigt lämnas utanför utbildning och utveckling. Det är för att förändra detta biståndsgivarmönster, som UNIFEM:s arbete är så viktigt. Om en jumbo-jet full med passagerare störtade skulle världen uppröras och kräva omedelbara ingripanden. dör lika många kvinnor i barnsäng och dålig hälsovård utan att något extraordinärt händer. UNIFEM:s arbete är ett sätt att förbättra kvinnornas i tredje världen villkor. Andelen av det svenska biståndet som går till UNIFEM är emellertid mycket modest. Endast av en budget på mer än är vad avsätter till speciella projekt för kvinnorna i tredje världen. Vi anser att en väsentligt större andel av biståndsbudgeten skall gå till UNIFEM i fortsättningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 1 1988189.3 sami. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett ökat bistånd till UNIFEM. () () (vpk) ()
mot · GC02U208 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:U208 av m.fl. (m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf266 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Aid (SHIA) och om nödvändigheten av att u-landsbiståndet i större utsträckning kommer handikappade till del. () () ()