mot · GC02Ub742 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub742 av och (båda c) Läkarutbildningen län är det läkarglesaste länet i landet. Detta framgår av en undersökning utförd av byrådirektör på i samarbete med Spri och . I denna kartläggs hela den svenska primärvården, landsting för landsting, vårdcentral för vårdcentral. Många tror att det är norrlandslänen som har den svåraste situationen när det gäller läkare. Den senaste statistiken, gjord 1985, visar dock på motsatsen. Det är ett antal landsting i som har de största problemen. Bland dessa är län allra mest drabbat. Var tredje inrättad allmänläkartjänst är vakant. a. , och är det stora problem. I finns det bara en distriksläkare på en befolkning på 16 700 invånare. Dessutom har man ett kostsamt stafett-system med läkare från som reser dit och jobbar på sina lediga veckor. Även om antalet läkare inte avgör sjukvårdens standard, långt därifrån, är dessa siffror oroväckande. Det finns inte mycket som talar för att situationen blivit speciellt mycket bättre . inrättades bara i de läkartäta landstingen i runda tal dubbelt så många läkartjänster som det utbildades läkare. Detta innebär i sin förlängning att de läkarglesa landstingen även kommer att få stora problem med sin läkarrekrytering om inget sker med utbildningen. Ett viktigt mål för läkarförsörjningen måste vara att söka få till stånd en jämnare regional fördelning av resurserna än . Om detta sker inom offentlig eller privat sektor är i sig inte det avgörande; målet är en förstärkning i underförsöijda områden. I fråga om möjligheterna att stimulera läkare att etablera sig i de läkarglesaste områdena i landet har olika åtgärder redan prövats. Till dessa hör geografiskt riktade åtgärder, t. ex. en nyetableringstaxa med högre besöksarvoden än normaltaxan . Åtgärder av detta slag har hitintills haft begränsat genomslag. Andra sådana eventuella rekryteringsfrämjande åtgärder kan vara: närings- eller stimulansbidrag för företagsetablering (startbidrag), driftsbidrag från den lokala sjukvårdshuvudmannen planmässig avskrivning av studieskulder (ändringar i studiemedelssystemet). Den individuella lönesättningen ger också numera möjligheter att via lönesättning locka läkare till svårrekryterade områden. Alla dessa eventuella åtgärder till trots kommer problemen för de läkarglesa landstingen som ligger långt från utbildningsorterna att bestå. 1 regeringens budgetproposition föreslås att 20 platser flyttas från läkarutbildningen i till . Detta kommer att innebära att län får ännu svårare att rekrytera läkare. Det finns, som också framgår i skrivelsen från , en tendens att de examinerade från läkarlinjen stannar kvar på utbildningsorten eller i regionen. Därför måste som vi ser det de 20 platserna vid läkarutbildningen i finnas kvar. Dessutom måste en plan tas fram för en ökad dimensionering av läkarutbildningen med sikte på att förstärka underförsörjda områden och få till stånd en jämnare regional fördelning. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om oförändrad dimensionering av läkarutbildningen i , 2. att hos regeringen begär åtgärder för en utökad dimensionering av läkarutbildningen. () () 1988/89 Ub742