ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T528 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:T528 av och (fp, c) Järnvägstrafiken i län SJ befinner sig i ett förändringsskede. Man gör stora satsningar för att kunna konkurrera med flyget på de medellånga järnvägssträckorna. Det är enligt vår mening en riktig satsning. när alla människor upptäckt, att vi måste värna om vår miljö, är det viktigare än någonsin, att vi satsar på den spårbundna trafiken. Vi vet också att allt fler människor skulle föredra att ta tåget framför bilen om möjligheten fanns. Spårbunden trafik är energisnål och därför från inhemsk energiproduktionssynpunkt väl lämpad för våra förhållanden. Ökad användning av spårbunden trafik medverkar också till mindre trängsel på vägarna, färre olycksfall i trafiken, mindre buller och avgaser. Vi har under krävt att SJ skall göra det möjligt för människor, som bor längs järnvägen, att i större utsträckning än vad som är möjligt kunna arbetspendla med tåg. Från i län har vid upprepade tillfällen gjorts framställningar om fler tågstopp. Även från och kommuner har framställning gjorts om att genomgående tåg i rimlig utsträckning skall göra uppehåll i kommunens centralorter respektive . pågår ett försök med en samordning mellan och lokaltrafik med vissa tågstopp i för att underlätta tågpendling till . Vi hälsar därför med tillfredsställelse planerna på ett snabbtåg StockholmSundsvall med bl.a. stopp i och . Men eftersom detta inte kan bli en realitet förrän tidigast en bit in , anser vi det viktigt att redan nu underlätta för tågpendling TierpUppsala genom tågstopp i . I regeringens trafikproposition redovisades bl.a. för ett intressant projekt. Det förenar kraven på samhällsekonomisk betydelse med viktiga miljö- och regionalpolitiska effekter, som det bidrar till att öka effektiviteten i järnvägssystemet. Det är därför viktigt att man redan på planeringsstadiet beaktar kommuns möjligheter till arbetspendling med tåg till och . Om det skulle visa sig bli en för stor belastning för fjärrtågen att förutom i också stanna i , borde det bli möjligt att organisera en viss pendeltrafik mellan och med uppehåll i och av samma karaktär som Uppsalapendeln med uppehåll i och . 1 1988/89. Färjetrafiken mellan i och Nystad i har Mot. Från skall trafiken utvecklas till att omfatta T528 också en tågfärja. Inte minst från miljösynpunkt är det synnerligen angeläget att verksamheten kan utvecklas enligt planerna, alltså att överföra vägtransporter till järnväg. Avsevärda godstransporter, som går på landsväg, kommer att kunna överföras till järnväg. En förutsättning för ett snabbt och driftsäkert transportsystem och där trafiksäkerheten är tillgodosedd, är dock att en rejäl upprustning av järnvägen ÖrbyhusHargshamn sker. bör avsätta erforderliga medel till detta inom gällande investeringsramar, vilket bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående tågstopp i län, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om upprustning av viss järnvägssträcka. () ()
mot · GC02T529 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T529 av (vpk) Ett Göteborgspaket för järnvägen Med utgångspunkt från den s.k. Strängöverenskommelsen 1983 pågår en omfattande upprustning och utbyggnad av järnvägarna i . Eftersom flera intressen berörs har man funnit det lämpligt med en samlad uppgörelse om finansieringen. I den expansiva finns likaså ett starkt samhällsintresse av att bygga ut järnvägssystemet. Utsläppen från vägtrafiken och andra föroreningskällor har som bekant lett till ett starkt miljöengagemang från allmänhet och politiker, manifesterat bl.a. i viktiga kommunala beslut och i Miljöprojekt . Inom ramen för det senare förbereds förslag för en stark utbyggnad av det eldrivna kollektivtrafiknätet som kan möjliggöra en stor reduktion av bilpendlingen. Reslängden tenderar emellertid att öka och människorna accepterar allt större avstånd mellan t.ex. bostad och arbetsplats. Det enda miljövänliga transportsystem som medger acceptabla restider i regionens yttre delar är de elektrifierade järnvägarna. Lyckligtvis finns en god grund lagd i de fem elbanor som strålar samman i . De har vissa förgreningar i sina ytterkanter och kompletteras dessutom av en periferilinje på sträckan UddevallaVänersborgBoråsVarberg. Denna kan bl.a. bidra till att skapa balans inom regionen. På det aktuella nätet finns en modern närtrafik med god regularitet endast på sträckan AlingsåsGöteborg. För att en sådan ska komma till stånd på hela nätet krävs både investeringar i fasta anläggningar och inköp av modern materiel. Föreningen i har i en idéskiss visat hur detta skulle kunna åstadkommas för en total kostnad om . På flera av de berörda bansträckningama förekommer emellertid också en nationell och internationell trafik av betydande omfattning och stor framtida potential. De sammanlagda och långsiktiga intressena aktualiserar och berättigar stora partiella satsningar, t.ex. det förslag om en tågtunnel från den nuvarande säckstationen till lämplig punkt på , som skulle betjäna närtrafiken som den skulle innebära stora tids- och rationaliseringsvinster för SJ :s genomgångstrafik. Även regionens godstrfik, som behandlas i en särskild motion, berörs. Den ovannämnda Strängöverenskommelsen liksom det nu aktuella uppdraget åt chef att finna en paketlösning för banorna runt , är som vi ser det lämpliga modeller för att komma fram till en samlad lösning om järnvägsfrågor. 1 * 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en samlad lösning av framtida järnvägsfrågor som både medger en stark utveckling av den inomregionala trafiken och tillgodoser den nationella och internationella trafikens långsiktiga behov.
mot · GC02T530 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T530 av och (båda c) har haft en negativ befolkningsutveckling. Industrisysselsättningen har sviktat, särskilt i många bruksorter i länets mellersta och norra delar. Detta har medfört att många länsbor av arbetsmarknadsskäl flyttat från länet. har länet minskat sin befolkning med över 4 000 personer. Betydelsen av goda kommunikationer ökar alltmer. Det är nödvändigt för en regions näringsliv att ha tillgång till snabba och säkra kommunikationer. Ett miljövänligt transportmedel, som utnyttjas i alldeles för liten utsträckning, är tåg. har tåget svårigheter att hävda sig gentemot bil, buss och flyg för personbefordran. När det gäller godstransporterna har lastbilen tagit över en allt större andel. Om järnvägstrafiken skall kunna konkurrera krävs offensiva satsningar. Det befintliga järnvägsnätet har på många håll alltför låg standard. Detta medför onödigt långa åktider och förseningar, som i sin tur medför väntetider vid byten och problem med försenad ankomst till arbetet. Just in time principen växer i omfattning. Företagen minskar sin lagerhållning och förlitar sig på snabba och säkra transporter från sina leverantörer. En järnvägsförbindelse, som ingående studerats, är ; en snabbtågsförbindelse VästeråsÖrebro med kompletterande snabbtåg mellan och . Förslaget innebär att trafiksystemet byggs upp av två snabbtågspendlar: StockholmVästerås och . I finns enligt förslaget en anslutning till en tänkt Svealandsbana söder om . Restiden reduceras med minst 1/3 av dagens restid. Som exempel kan nämnas att restiden förkortas med mellan och . Dubbelspår har planerats mellan och . Övriga bandelar får fortsatt enkelspår, men med inlagda långa mötesplatser, som förkortar restiden och som eliminerar störningar i trafiken. En upprustad stärker även infrastrukturen i , som via Bergslags banan VästeråsLudvika får kraftigt förbättrade järnvägskommunikatio- Mot. 1988/89 ner. Den befintliga järnvägen från via till respektive har låg standard, vilket ofta medför förseningar, särskilt StockholmVästerås. Under högtrafik är av tågen försenade. Problemen är särskilt stora . Tågförseningar medför längre restid, längre väntetid vid byten, problem med anslutningsresor och försenad ankomst till arbetet. Allt detta skapar irritation bland resenärerna, som i stället för det miljövänliga tåget väljer personbilen. Ett modernt snabbtåg med hög komfort, ökad turtäthet, välplanerad anslutningstrafik med tåg t.ex. Bergslagspendeln och buss skulle kraftigt öka persontrafiken på järnväg. kan enligt tillgängliga beräkningar bli ett av de mest lönsamma järnvägsprojekten och upprustningen bör därför påbörjas . Medel bör omgående anvisas, varvid olika finansieringsformer bör prövas. Om etappvis upprustning väljs, bör sträckan prioriteras. Att först öppna delsträckan StockholmVästerås för snabbtågstrafik kan bli ekonomiskt fördelaktigt för hela projektet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till finansiering och utbyggnad av en Mälarbana i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · GC02T532 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T532 av m. fl. (s) Järnvägsförbindelserna till och från Den nya färjelinjen mellan i och Nystad i har definitivt startat. Bakom hamnprojektet i kan följande motiv nämnas: Den industriella integrationen mellan finsk och svensk basindustri ökar. För att samarbetet skall bli effektivt behövs en stark godslänk mellan länderna. Den kortaste, mest ekonomiska och störningsfria länken har skapats mellan och . Miljöskälen är det kanske tyngsta motivet. till är inte så lång och medför ganska liten miljöpåverkan i skärgården. Landtransporterna blir något längre men avlastar . Där passerar närmare 200 000 långtradare genom våra tätast trafikerade genomfartsleder, och där bor många människor som störs av avgaser och buller. Transportekonomiskt skulle drygt gods kunna läggas över på den nya linjen, huvudsakligen från , vilket medför lägre kostnader. I samhällsekonomiska termer innebär detta stora fördelar. Regionalpolitisk skapas jobb där de bäst behövs. Den norra delen av län har under en lång följd av år haft problem på arbetsmarknaden. Många arbetstillfällen har försvunnit . Vi tvingas nu konstatera att gruvor skall läggas ner . Det är av stort intresse för länet och har stor regional betydelse för utvecklingen av regionen att en förbättring av järnvägsförbindelserna till och från kommer till stånd. Detta kan ske genom att järnvägen klassas om och införs i stomnätet, eftersom numera är en transportväg av nationell betydelse med gränsöverskridande trafik. Att en förbättring av förbindelserna kommer till stånd kan ha en avgörande betydelse för att fullgöra de investeringar som gjorts i hamnanläggningen. Vidare hemställer vi om att det i och investeringsplaner tas upp de medel som behövs för att rusta upp väg- och järnvägsförbindelserna till och från . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att järnvägen till och från införs i stomnätet, 2. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om att synpunkterna på medelstilldelning skall be- T532 aktas i den kommande investeringsplaneringen. () () () ()
mot · GC02T535 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T535 av m.fl. (c, s, m, mp) Tåguppehåll i , m.m. Väl fungerande kommunikationer är ett av de viktigaste instrumenten för en orts utveckling. I detta begrepp ingår enligt vår mening såväl tillgänglighet och service som miljöaspekten. I är luftföroreningarna ett av de största miljöproblemen. är ett av de län som är värst drabbat av försurning och skogsskador. Den kraftigt ökade biltrafiken är skuld till en stor del. Den kan inte fortsätta att öka men då måste människor ha alternativ. Mer trafik på järnväg är ett sådant alternativ, som tyvärr inte finns för del sedan SJ lade ner persontrafiken 1977. dess har kommunen och dess invånare arbetat för att åter få tåguppehåll i kommunen. Utredningar och uppvaktningar har gjorts. Riksdagsmotioner har lagts . Allt utan resultat trots att skälen för tåguppehåll i kommunen vuxit sig starkare genom expanderande näringsliv och ökad pendling samt den ökande försurningen. På grund av SJ:s bristande intresse för miljön och för servicen till orter mellan järnvägsknutarna samt i och med planerna på de nya snabbtågen har kommunen inlett förhandlingar med lokaltrafik om förlängning av pendeltågstrafiken till . Detta får då ske med kommunala medel. Kommunikationsminister har i en debattartikel i påpekat att alla statliga transportsystem skall bedömas ur samhällsekonomisk synvinkel. Tyvärr fungerar det inte så . Vi anser fortfarande i första hand att de ordinarie tågen bör göra ett lämpligt antal uppehåll i . I en samhällsekonomisk bedömning bör detta vara lönsamt eftersom flera undersökningar kommunen gjort visar på företagsekonomisk lönsamhet. Kan inte tågen stanna vid ett rimligt antal hållplatser bör ett system med matning byggas ut genom pendeltågssystemet för att beakta småkommunernas behov av kontakt med stambanenätet. SJ och bör ta ett större ansvar för detta för att serva sina egna vagnar och därmed öka resandeantalet, vilket måste vara SJ:s främsta mål. Pendeltågstrafiken utmed västra stambanan bör därför förlängas till och eventuellt . Enligt vår mening bör SJ och ta ett väsentligt praktiskt och ekonomiskt ansvar för ett sådant matarsystem. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tåguppehåll i , 2. att - därest yrkande 1 avslås - som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SJ:s och ansvar för matartrafik till snabbtågen. () ()
mot · GC02T536 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T536 Persontrafiken på banan , stomnätet, och på Blekinge kustbana är föremål för väsentliga förändringar. I princip skulle samtliga de nuvarande 16 dagliga dubbelturerna mellan och vara ifrågasatta i den trafik som avses påbörjas . Även sträckan kommer att drabbas av negativa förändringar, varvid bl.a. tåg kommer att ersättas med busstrafik, ett från miljösynpunkt olämpligt transportalternativ. Personer som för att komma till och från sina arbeten pendlar mellan olika platser, eller som är bosatta i , klagar över ogenomtänkta tågtider för deras arbetsresor. Servicen för resande över till /och till och för fjärresande till och försämras med bl.a. långa väntetider som följd. Banan är av väsentlig betydelse för kollektivtrafiken i regionen. Det är omöjligt att endast bedöma trafiken på denna separata stombandel. Den måste ses i ett helhetsperspektiv, där de väsentliga interregionala förbindelserna ingår. En förändring enligt aviserade förslag kommer att slå sönder både den regionala och interregionala trafiken. de gröna kräver att dagens tågtrafik bibehålies i oförändrad omfattning inte bara under /90. Vi kräver också att Blekinge kustbana, , elektrifieras. Med anledning av vad som anförts ovan hemställs 1. att ger regeringen till känna att stambanan bibehålls i oförändrad omfattning och 2. att kustbanan i elektrifieras.
mot · GC02T538 · 1989-01-24 00:00:00 — av () Västerdalsbanan m.m. Om en älv gick genom landet och man konstaterade att huvudfåran är vacker, fiskrik och lämplig för turistsatsningar av skilda slag men att bifloderna är ointressanta, så dem leder man bort, så skulle det snart visa sig att huvudfåran inte längre bleve lönsam. Detta är vad som håller på att hända med vår järnväg. Bibanorna läggs ner eller lämnas i ett ekonomiskt redan hårt drabbat läns händer; ett län som eventuellt väljer att satsa på bussar i stället. Och den lönsamma biten av stomnätet framstår snart som allt mindre ekonomiskt lönsam. I kan det bli så, att järnvägen slutar i söderifrån. vill behålla Västerdalsbanan och bandelarna och i stomnätet. Dessutom bör Västerdalsbanan elektrifieras och byggas ut till skidparadiset och, i en senare fas, vidare upp till . Från skall banan självklart fortsätta norrut. Linjen utnyttjas även för persontrafik, och en linje till återinsättes, dvs . vill satsa på SJ. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar behålla följande järnvägssträckor i stomnätet: , , , 2. att beslutar att sträckan skall byggas ut sista sträckan och elektrifieras i hela sin sträckning, 3. att beslutar att sträckan skall byggas ut i en andra etapp, 4. att beslutar att sträckan skall utnyttjas även för persontrafik, 5. att beslutar att banan Mora-Vansbro-Lesjöfors åter skall sättas in i järnvägsnätet.
mot · GC02T539 · 1989-01-24 00:00:00 — av Hans Nyhage och (båda m) första lokomotiv Förstlingen är det första lok, som byggdes och användes i . Det levererades från Theofon Munktells Mek. Verkstad i till entreprenören F Sundler vid järnvägs byggnad. Denne flyttade sedan loket till banbygget , varvid det ändrades från 891 mm:s spårvidd till normalspårvidd , vilket gör det fullt möjligt att restaurera loket igen. Loket blev kvar på Norabanan till 1892, då det såldes som skrot. Vissa delar har tillvaratagits och finns nu bevarade på ett järnvägsmuseum i liksom en miniatyrmodell av loket. Det har betraktats som en skandal av järnvägshistoriker och järnvägsentusiaster, att första egentillverkade lok inte finns att visa upp. Inte minst gäller detta inför den stora mängd utländska gäster, som besöker museet. gästades museet av den internationella musei-järnvägssammanslutningen MOROP med 400 delegater från olika länder. De visade ett stort intresse för det som fanns att visa av Förstlingen och var förvånade över att loket inte byggts upp i full skala. , som är huvudman för museet, ändrar nu sin struktur radikalt och det är därmed mindre troligt, att SJ skulle ha större intresse än av vare sig museet eller en uppbyggnad av Förstlingen. Det är emellertid inte minst ur kulturhistorisk synpunkt angeläget, att detta projekt kommer till stånd. Det bör därför ankomma på regeringen att utreda förutsättningarna härför. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheten att återuppbygga första egentillverkade lok Förstlingen. Hans Nyhage (m) ()
mot · GC02T540 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda c) Dellenbanan som försöks järnväg Dellenbanan är en nedläggningshotad järnväg i norra . Den går mellan och mellan norra stambanan och ostkustbanan. SJs persontrafik lades ner 1985 och godstrafiken 1986. En stark opinion för banans bevarande och återutvecklande finns organiserad i med ca 900 medlemmar. Föreningen driver trafik med egna motorvagnståg på banan. För att undersöka Dellenbanans utvecklingsmöjligheter pågår en utredning, finansierad av de två direkt berörda kommunerna . Med denna utredning som grund bör man gå vidare och göra Dellenbanan till en försöksjärnväg. Man bör kunna pröva en mängd tekniska, organisatoriska idéer, för att verkligen få se vilken utvecklingspotential en järnvägslinje av den här karaktären har. Med anlednng av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om Dellenbanan som ett forskningsprojekt inom järnvägssektorn.
mot · GC02T541 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T541 av och (båda c) Ökad trafik på stambanan Kommunikationer hör till samhällets viktigaste infrastruktur. Snabba, effektiva och säkra kommunikationer spelar en allt mer avgörande roll för utvecklingen i alla delar av landet. Inte bara företagsekonomiska aspekter skall vägas in i betydelsen av goda kommunikationer, utan även de samhällsekonomiska aspekterna. Trafikvolymen har ökat mycket kraftigare än vad prognoserna visade. Det är framför allt bilismen som har ökat medan järnvägstrafik och kollektivtrafik har minskat sina andelar. För att klara trafikvolymen anser vi att mer trafik måste föras över på järnväg. För att få ett ökat antal passagerare måste man också vara beredd på att satsa resurser. Människor ställer allt högre krav på bekvämlighet och accepterar inte stora tidsförluster. Vi anser att sträckan måste ges större uppmärksamhet. Längs denna sträcka finns ett stort befolkningsunderlag. Olika utredningar visar att antalet resande står i direkt proportion till hur täta förbindelser man har. För att öka resandefrekvenserna och för att höja resvanorna måste man satsa på tätare tågförbindelser. Dessutom måste man satsa på tursäkrare förbindelser. Ett mycket olyckligt beslut togs när den nu gällande tågtidtabellen infördes och en dubbeltur drogs in. finns det bara 5 dubbelturer StockholmÖstersund. och 12.00 går det inget tåg till . Före går det ej att komma till från . Detta är exempel som visar att förbindelserna nu är mycket dåliga. Turtätare och tursäkrare tågförbindelser måste till för att öka resandefrekvensen och därmed skapa lönsamhet. En effektiv förbindelse behövs i allra högsta grad i inland. Naturligtvis är det viktigt att få trafiken att fungera längs kusten. Men för att få en komplett trafikföring behövs en lyftning även för inlandet. Därför anser vi att ett snabbtåg längs stambanan inte är som ett orimligt krav. är restiden mellan , vilket gör att flyget naturligtvis anses som ett mycket attraktivt komplement. Tyvärr är då prisbilden en helt annan varför många tvingas att åka tåget trots den långa restiden. Den här sträckan borde även för vara en mycket intressant sträcka för snabbtåg. Med anledning av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare en dubbeltur längs norra stambanan, 2. att hos regeringen begär en utredning om snabbtåg längs norra stambanan. () ()
mot · GC02T544 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T544 En viktig pulsåder för livet i de kronobergska bygderna är järnvägen Göteborg-Alvesta-Växjö-Kalmar/. I samband med de förändringar på det järnvägspolitiska området som skett och som håller på att ske har företrädare för länet på olika sätt arbetat för denna järnvägs fortsatta drift. Arbetet kan betecknas som framgångsrikt. Så har t.ex. investeringar väster om tidigarelagts. Det får dock inte råda någon tvekan om viljan från statens sida att satsa på en järnvägsförbindelse som förbinder sydöstra delen av med den västra. Banan går därtill genom de mest försurade områdena i landet. Genom en upprustning av såväl bana som vagnmaterial skulle banan kunna bli en attraktiv förbindelse för såväl persontrafik som gods. Tyvärr har inte satsningen varit fullt ut. Så är t.ex. morgonturen mellan och indragen. Att ta tåget från , som ligger mitt i , till ett förmiddagssammanträde i går inte längre. På banan utgår nu inte statsbidrag till de sju turerna mellan och . Om länstrafiken är villig att betala underskottet är ovisst, länstrafiken får nämligen ersättning av staten för att bedriva busstrafik på samma sträcka! Genom statsbidragssystemet diskrimineras länstrafik på det nationella stamjärnvägsnätet. Rimligen borde samma statsbidrag utgå till kortväga järnvägstrafik på stam järnvägarna på samma villkor som till järnvägstrafik på länsjärnvägarna. Nuvarande system driver fram landsvägsbusstrafik parallellt med befintliga järnvägar. Statsbidragsreglerna borde ändras till förmån för kortväga järnvägstrafik på stamjärnvägsnätet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fortsatta satsningar på Kust till kust-banan samt 2. att beslutar ändra statsbidragsreglerna till förmån för kortväga järnvägstrafik på stamjärnvägsnätet.
mot · GC02T546 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T546 av och (båda c) Utbyggnad av är den tätast trafikerade enkelspåriga järnvägen i . Många trafikstörningar förekommer på banan och begränsar därmed banans möjlighet att konkurrera med landsvägen. I debatten om Scandinavian Link påpekas ofta att projektet inte bara innehåller landsväg utan också järnväg. Även från näringslivets företrädare har åsikter framförts hur viktigt det är med en utbyggnad av järnvägen på den aktuella sträckan. Miljöproblemen på har alltmer börjat att uppmärksammas. En utbyggd järnvägstrafik mellan och skulle ge ett gott bidrag till en förbättrad miljö. bör också få en anslutning till . I propositionen framhålles som ett viktigt projekt. Enligt vår mening måste ett sådant konstaterande också åtföljas av tillräckligt med anvisade investeringsmedel så att utbyggnaden av kan ske omgående. Med anledning av vad ovan anförts hemställes 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av investeringsmedel för utbyggnad av , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslutning till väst- kustbanan,