mot · GC02T210 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:T210 av och (båda c) Kommunikationerna i län I denna motion föreslår vi att statsmakterna lever upp till målsättningen om en tillfredsställande transportförsörjning i alla delar av landet. Vi föreslår att läns vägnät tillförs extra medel utöver nuvarande väganslag med 250 milj. kr. Bl.a. bör länets samtliga grusvägar beläggas inom den närmaste . Vi föreslår åtgärder för att behålla och utveckla samtliga länets järnvägslinjer. Vi föreslår vidare att staten skall ta ett ekonomiskt delansvar för och flygplatser och att regeringen skall vidta åtgärder som främjar en överföring av mer transporter på sjön för att främja länets kustsjöfart. En målsättning för den statliga trafikpolitiken är att tillgodose en tillfredsställande transportförsörjning i alla delar av landet. Transportförsörjningen intar därmed en framträdande plats vid samhällsutformningen i stort. Vad som händer på transportområdet påverkar direkt strukturförändringar inom näringslivet och förändringar i samhället som helhet. skapar dessa förändringar i sin tur nya utvecklings- och marknadsbetingelser för olika slag av transporter. Därav följer att goda kommunikationer är en livsviktig förutsättning för att en region eller ett län skall kunna utvecklas på ett bra sätt. Inte minst ur rättvise- och jämlikhetssynpunkt är det viktigt att staten lever upp till målsättningen om att tillgodose en tillfredsställande transportförsörjning i landets alla delar. finns tendenser som tyder på att satsningarna på den statliga transport- och trafikapparaten äventyrar den uppsatta målsättningen. Det gäller t.ex. en alltmer koncentrerad satsning på stora motorvägsbyggen som får till följd att stora delar av landet i övrigt får kraftigt minskade väganslag. Den oväntat stora trafikökningen innebär också högre slitage främst i storstadsområdena som har gjort att mer av vägpengarna tas i anspråk där. Det gäller också beträffande järnvägstrafiken där endast de stora stambanorna behålls av staten medan ansvaret för mindre banor läggs över på regionerna. På flygets område satsas det på de större flyglinjerna och flygplatserna medan kommunerna i glesbygdsområdena själva får bära kostnaderna för de mindre flygplatserna. Skall en tillfredsställande transportförsörjning kunna tillgodoses krävs det en rättvis fördelning av väganslagen över landet. Det krävs att staten tar ett Mot. 1988/89 större ekonomiskt ansvar för järnvägs- och flygtrafiken i de områden av T210 landet där underlaget för trafiken att bära sina egna kostnader är svagt. Skall en transportförsörjning i alla delar dessutom kunna ske till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad krävs en effektiv samordning av de olika transportslagen och en sammanvägning av de miljöbetingade och samhällsekonomiska faktorerna i övrigt som påverkas av transportapparatens uppbyggnad och utformning. Fördelaktiga utgångspunkter i län län har mycket goda förutsättningar att på ett miljöriktigt, samhällsekonomiskt riktigt och transportekonomiskt lönsamt och effektivt sätt smälta in i den av statsmakterna uppsatta målsättningen om en tillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad i alla delar av landet. Det förutsätter att de nuvarande koncentrationstendenserna avbryts och att strävan verkligen går ut på att uppfylla innehållet i målsättningsformuleringarna. län har ett mycket rikt förgrenat vägnät som öppnar möjligheter till snabba och effektiva kommunikationer i alla delar av länet. Av länets totala allmänna vägnät är lokala länsvägar. Dessutom finns ett statsbidragsberättigat enskilt vägnät på totalt . Det är förhållandevis bland det mesta i landet. Till det kommer statskommunala vägar. är riksvägar och är genomgående länsvägar. I och genom länet finns således möjlighet att avlänka den tunga snabba genomgångstrafiken på minst tre huvudvägar för att minska miljöpåverkan från trafiken och nå en trafiksäkrare miljö. Det gäller dels längs kusten på . Dels gäller det vägvalet från , och mot och vidare norrut. Dels gäller det Dackeleden med möjlighet att avlänka genomfartstrafiken på från söder över , , , . Med obetydliga resurser i förhållande till de tusentals miljoner som planeras satsas på stora motorvägsbyggen skulle det gå att bygga upp en mycket effektiv och ur alla synpunkter god trafiklösning. Hela läns vägnät skulle behöva mindre resurser till detta än vad det kostar att bygga motorväg vid . På järnvägsområdet har län fortfarande ett strategiskt järnvägsnät som täcker huvudreseströmmarna genom länet. Det är järnvägssträckorna - , - - , - och - . län har 13 dagliga flygförbindelser med huvudstaden i vardera riktningen från tre flygplatser i länet. Dessutom finns förbindelser med flera andra viktiga knutpunkter. Förutsättningarna att för statsmakterna på ett ekonomiskt mycket effektivt sätt nå ytterst fördelaktiga samhällsekonomiska resultat genom positiv regional utveckling och effektiva och miljövänliga kommunikationer är således mycket goda i län. Det förutsätter emellertid att de nuvarande koncentrationsinriktade trafikpolitiska satsningarna avbryts och att strävan verkligen blir att från statens sida uppfylla 9 innehållet i målsättningen med transportpolitiken. Trafikpolitiska satsningar i län i ett perspektiv Mot. En koncentrationsinriktad satsning kommer att få svåra samhällsekonomiska konsekvenser och blir dessutom orättvis ur fördelningspolitisk synpunkt. För län beräknas enligt planer väganslagen för byggande av riksvägar halveras för den kommande tioårsperioden till 250 milj. kr. mot dryga 500 milj. kr. för tioårsperioden närmast före. Driftsanslagen har minskat . ökar anslagen kraftigt till storstadsområdena. Av den närmaste femårsperiodens totala väganslag på 3 237,7 milj. kr. går 1 276,7 milj. kr., dvs. Väganslagen för länsvägar har också begränsats för läns vidkommande. För de ca 35 milj. kr. som länet tilldelats för närmaste tioårsperioden för flera vägar motsvarar ungefär kostnaden för byggande av motorväg utanför . Länets järnvägsnät hårmer än halverats genom tidigare nedläggningar. har kostnadsansvaret för nästan hela återstoden av järnvägsnätet på länet lagts lokalt. Om inte staten svarar upp med statsbidrag hotas länet av ytterligare järnvägsnedläggningar. På flygtrafikens område kan konstateras att det genom de statliga regler och beslut som fattats är dyrare att flyga mellan och än det är att flyga mellan och trots att avstånden i fråga är lika långa. Medan staten tar ett ekonomiskt ansvar för driften av de stora flygplatserna får t.ex. , och kommuner själva ta det ekonomiska ansvaret för resp. flygplatser i länet. Förslag till offensiva satsningar Det är enligt vår uppfattning hög tid att statsmakterna nu lever upp till målsättningen att tillgodose en tillfredsställande transportförsörjning i alla delar av landet. I budgetpropositionen finns upptaget ett ökat anslag för vägbyggande med 500 milj. kr. och för drift 500 milj. kr. Totalt upptas ett anslag för väghållningen på mot av äskade . Enligt i bedömningar finns en eftersläpning vad gäller vägunderhållet på 200 milj. kr. och för byggande på 100 milj. kr. Mot bakgrund härav och med hänvisning till den sneda fördelning mellan storstadslänen och län som bör den i budgetpropositionen anvisade anslagsökningen prioriteras för län som fått stå tillbaka för den större andel som storstadsregionerna fått. Vi föreslår därför att län anvisas ett särskilt anslag med 250 milj. kr. utöver de ordinarie väganslagen för upprustning av länets vägar. Dessa pengar bör fördelas på riksvägar, länsvägar och det enskilda vägnätet i länet. Målsättningen bör vara att länets återstående länsvägar som är grusvägar kan beläggas . Den s k - - - - Mot. bör också snabbt byggas om och upprustas till en genomfartsled i T210 nord-sydlig riktning som avlänkning av E 4:ans trafik. Detsamma gäller liksom att prioritet ges åt att bygga bort återstående flaskhalsar på . Länets befintliga järnvägslinjer måste ges garantier och förutsättningar att fungera som effektiva transportlinjer i länet. Enligt det senaste trafikpolitiska beslutet tillhör järnvägen - - stomlinjenätet. Övriga järnvägar är klassade som länsjärnvägar. Järnvägen - - eller kust-till-kust-banan går genom sex län där det sammanlagt bor en miljon människor och där av landets industrisysselsatta arbetar. Med detta breda underlag i botten är kust-till-kust-banan en stor tillgång för landet och för regionen. Banan går genom ett område som tillhör de mest försurningshotade i landet. Genom att föra över mer transporter till banan och genom en upprustad, moderniserad och väl utbyggd järnvägsled kan de försurande utsläppen minskas radikalt. Kust-till-kust-banan är ur regionalpolitisk synpunkt en förutsättning för såväl näringsliv som befolkningsutveckling i län och sydöstra . Vagnmaterialet bör bytas ut mot modernare slag som erbjuder högre service. En upprustning av banan är nödvändig. Det får inte råda någon tvekan om viljan från statens sida att satsa på den enda järnvägslinjen med stomlinjestatus i län. Tveksamhet från SJ:s sida i samband med upphandlingen av trafiken med transportrådet har emellertid visat sig. Det har skapat oro i regionen. Mot bakgrund härav är det viktigt att transportrådet och staten avsätter tillräckligt med resurser av det totala anslaget som anslagits till transportrådet för köp av trafik från SJ för att kunna fortsätta och vidareutveckla trafiken på kust-till-kust-banan. Är det inte möjligt att tillgodose kust-till-kust-banans medelsbehov måste transportrådets anslag för detta ändamål ökas. Detta bör ges regeringen till känna. Järnvägslinjerna Nässjö- , - och -klassas som länsjärnvägar. Fr.o.m. övertar därmed läns trafik AB trafikeringsrätten medan statens banverk sköter banorna. läns trafik AB har därvid att ersätta för nyttjandet av banorna efter överenskommen taxa. Länshuvudmannen har också att svara för investeringar och upprustning av banorna enligt gällande riksdagsbeslut. Länshuvudmännen får statsbidrag till länstrafikanläggningar vilket skall täcka såväl investeringar i länsjärnvägarna som vägnätet. För drift av länstrafiken utgår också ett gemensamt statsbidrag. Länshuvudmannen läns trafik AB har utrett förutsättningarna för järnvägstrafiken inför övertagandet. Den visar bl.a. att ett upprustningsbehov i investeringar på minimum 150 milj. kr. 326 milj. kr. föreligger för att få högsta banstandard. Detta räknat på Mot. Staten ger därmed länshuvudmannen i detta fall de T210 sämsta tänkbara förutsättningar att driva trafiken vidare utan att stora övervältringar av kostnader från staten till länets kommuner och landsting sker. Detsamma gäller beträffande driften. Det driftsbidrag som fastlagts täcker endast själva trafiken på banorna. Däremot räcker inte driftsbidragen till för att täcka kringkostnader i övrigt för trafiken. Skall järnvägsstationer behållas och bemannas och personal som ansvarar för säkerheten finnas får i så fall länshuvudmannen betala det genom förlusttäckning. Detta är ett skandalöst handlande från statens sida. Genom att ge läns trafik AB sämsta tänkbara ekonomiska villkor för att arbeta upp och göra järnvägstrafiken attraktiv för ett ökat järnvägsresande, lägger staten över det moraliska ansvaret för ett nedläggningsbeslut på länshuvudmannen som i praktiken framtvingas av staten. minskar SJ godstrafiken på dessa banor. Detta är skandalöst i ett läge då järnvägstrafik borde prioriteras framför andra trafikmedel. För län är det viktigt att de järnvägar som finns kan behållas, utvecklas och göras till attraktiva kommunikationsmedel. Det är först då de har sitt fulla och självklara berättigande. Då kan de avlasta vägtrafiken och bidraga till säkrare trafikmiljö och minskad olycksfrekvens. Med fulla tåg och utvecklade motorer blir också dieseldrivna järnvägsvagnar miljövänligare jämfört med motsvarande trafikmängd med landsvägsbuss. En fortsatt järnvägsdrift garanterar också möjligheten till utveckling och snabbare transporter när läge ges för ökad»investeringar. En ersättningav järnvägsdrift med buss låser möjligheterna till utveckling av trafiken vad gäller snabbhet och komfort i stort sett på nuvarande låga nivå. Det vore inte förutseende och allra minst framsynt. Staten måste ta sitt ansvar för att järnvägarna i länet kan utvecklas till ett konkurrenskraftigt trafikmedel. Vi föreslår därför att det verkliga investeringsbehovet läggs till grund för medelstilldelningen till läns trafik AB, dvs. att minimum 150 milj. kr. tillförs länshuvudmannen i länet för investeringar i länsjärnvägarna . Vi föreslår vidare att de anslag från staten till länshuvudmännen för driften av trafiken på järnväg utgår förstärkt att användas endast för tågtrafik. Någon möjlighet att flytta medlen till busstrafik bör inte finnas. Särskilda anslag bör således utgå till busstrafik och järnvägstrafik för att garantera fortsatt järnvägsdrift och klarlägga statens ansvar, även för länsjärnvägarna i linje med den trafikpolitiska målsättningen inledningsvis berörd. För det tredje bör taxan för länshuvudmännens utnyttjande av banan sättas till ett lågt - närmast symboliskt - belopp. Den får inte innehålla kvalitetsklassificeringar som innebär att de sämsta bandelarna också blir de dyraste att trafikera för länshuvudmännen. Detta bör ges regeringen till känna. län har reguljära flygförbindelser från flygplatserna i , och . Som statens ansvar för driften av flygplatserna är fördelat innebär det att en orättvis stor kostnadsandel faller lokalt på berörda kommuner i länet. investerade 1987/. per invånare i mot endast . per invånare i län. fick t.ex. kommun med ungefär 17 000 invånare satsa över 2 milj. kr. per invånare för att hålla i gång. I det provisoriska systemet för resultatutjämning mellan flygplatser finns krav om att passagerarvolymen för att få del av stödet skall uppgå till minst 100 000 . Enligt vår jämlikhetsuppfattning är det i första hand flygplatser med mycket små passagerarvolymer som borde få del av resultatutjämningen. Den nedre passagerargränsen bör därför tas bort. Regeringen bör lägga fram ett nytt system för resultatutjämning med beaktande av vad som ovan sagts. Fortsättningsvis bör staten ta ett ekonomiskt delansvar för samtliga flygplatser i länet. Prisskillnaderna från och till bör elimineras. Detta bör ges regeringen till känna. län med är det län som har den längsta kuststräckan av alla län. För län spelar därför kustsjöfarten en viktig roll. Från början byggdes länets kommunikationssystem upp med kustsjöfarten som bas. Det är förklaringen till att länet saknar en kustjärnväg från och genom länet längs kusten till . Genom föregående års riksdagsbeslut har kustsjöfarten fått bättre betingelser. Det är därför viktigt att sjöfarten kan utvecklas i län och bli en integrerad del av länets transportsystem. Kustsjöfarten är ett miljövänligt och säkert transportmedel. Det ligger därför i hela nationens intresse att transporter kan lyftas över från framför allt vägarna till kustsjöfarten. Detta är miljöriktigt och samhällsekonomiskt lönsamt. Staten bör därför ta ett ansvar för att trafikpolitiken utformas på ett sådant sätt som gör att en överföring till mer transport med kustsjöfart blir naturligen självklar. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om statens ansvar för att leva upp till den av uttalade målsättningen om en tillfredsställande transportförsörjning i landets alla delar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av ytterligare 250 milj. kr. i särskilda väganslag för upprustning av länets riks-, läns- och enskilda vägar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförs om behov av ökade järnvägspolitiska insatser för att T210 behålla och utveckla läns samtliga järnvägslinjer, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förstärkningar för flygtrafiken i län, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att främja kustsjöfarten i län. () () gotab 16477, 1989