mot · GC02Kr521 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr521 av m fl (fp) Den utländska turismen i har svenskarna spenderat mycket mera pengar på resor och besök utomlands än vad vårt land tagit in på utlänningars resande i . negativa turistnetto har emellertid nära nog exploderat . Situationens allvar belyses bäst av följande sammanställning i 10 punkter: Turistvalutaunderskottet bara stiger och stiger - ohämmat.... Utan att några större handtag görs för att radikalt vända på denna förödande avtappning av resurser, som sker på bekostnad av skolor, sjukvård, forskning etc. Räntan på utlandslånen för att täcka turistvalutaunderskottet bara uppgår till ungefär samma belopp som underskott, om man räknar ränta. Detta innebär, att utlandsturism inkl. ränta kostar landets ekonomi (25 000 000 000) 1988. Utlandsturismen i står och stampar på samma nivå genom en för utlandet oacceptabelt hög prissättning på högt beskattade turisttjänster och en svag marknadsföring, om man utgår från att turism är en konsumentvara, som kräver reklaminsatser i tiotals procent av konsumentpriset . Statsmakterna bär i alla framgångsrika turistländer huvuddelen av satsningar i miljardklassen för att bevaka sina egna intressen i den internationella kampen om marknadsandelar. satsar små pengar utan större resultat. Sålda bäddnätter är det enda som räknas! Ligger det inga gäster i våra bäddar, blir det heller inga turistinkomster - även om vi får priser i mängder för vackra broschyrer och annonser! Hotellnäringen bygger med feberaktig iver ut bäddkapaciteten i en marknad, där - i många län - av den totala bäddkapaciteten utnyttjas över året. c:a 14 000 000 000 23 000 000 107 000 000 587 000 000 1 748 000 000 2 542 000 000 5 300 000 000 6 700 (XX) 000 11 100 000 000 Samarbetet mellan turistnäringen och exportnäringen och regeringen är i stort sett obefintligt. Skandinaviensamarbetet - som skulle gagna alla har inte givit några konkreta resultat i turiststatistiken att tala om, men är på god väg. USA-turismens bäddnätter i rasade enligt turiststatistiken under 350-årsjubileets bästa semestermånad - juni - i , i och i semesterlandskapet . Hur länge skall detta få fortsätta? har gjort en mycket noggrann beräkning över var turistinkomster från utländska turister slutligen hamnar. Man har därvid kommit till den förbluffande slutsatsen, att inte av en spenderad turisttusenlapp i hamnar hos det allmänna, via moms, inkomstskatter, SJ, Systembolaget, och på många, många andra vägar. Länge var all utbildning inom hotell- och restaurangnäringen helt försummad i . finns dock en praktisk utbildning av personal för denna näring på ett stort antal skolor i gymnasienivå, men den högre utbildningen är fortfarande svag. Turistkurser finns på ett antal högskolor, och i finns en utbildning på universitetsnivå. Men i hela finns inte en enda professur i turism, trots att denna näring tar in 13 miljarder i utländsk valuta . Turismen - både den utländska i och svenskarnas resande i det egna landet - är väsentlig från många synpunkter. Några av dessa är: att öka sysselsättningen i landet att stödja regional utveckling att möjliggöra turism och rekreation för breda folkgrupper att förbättra lönsamheten i svensk turistnäring. Det finns nästan ingen del av världens näringsliv som uppvisar sådana tillväxttal som turismen. Uppskattningarna om dess årliga tillväxt varierar mellan , och antalet personer som antas företa någon resa kommer att stiga från 360 miljoner 1985 till 1 2 000. förutsättningar att ta hand om en ökande ström av besökande måste också anses utomordentligt goda! Vi har ett vackert land med varierande natur och en väl utbyggd infrastruktur. Några av sista orörda vildmarker finns i landet, som även kan berömma sig av ett vägnät med efter kontinentala mått mätt mycket gles trafik - tomma vägar måste vara ett gott argument för bilturister att besöka ! Sist, men förvisso inte minst, har vi en inom hotell och motell disponibel bäddkapacitet som är mycket stor. Utnyttjandegraden för hela landet är blott , med som högsta värde och läns som lägsta värde. Om siffrorna i stället gällde utnyttjade rum blir de dock något bättre. Vårt kalla och också mörka klimat utgör självfallet en nackdel, som dock kan kompenseras genom ökad satsning på aktivitetsresor med specialisering på olika kulturarrangemang, idrottshändelser, jakt, fiske, vintersport, forsränning och mycket annat där vår orörda natur ofta inbjuder till äventyr av för kontinentala besökare okänt slag. I gången tid har svensken ofta beskyllts för att inte vara särskilt serviceinriktad, något som - bl.a. på grund av ankomsten av många utländska immigranter knappast är sant längre. Inte minst vår ungdom har, med stigande egen erfarenhet av resor, blivit intresserad av aktivt arbete inom turistbranschen. Turismens organisatoriska hemvist i regering och riksdag Vid regeringsombildningen överfördes turistfrågorna från till industridepartementet, vilket av alla berörda ansågs vara ett framsteg. I de länder där man verkligen satsat på turismen, såsom t.ex. och , har man inrättat särskilda turistdepartement. Önskar vi i verkligen satsa på de utländska turisterna i borde vi överväga att göra detta, även om branschen med kanske 3 1/av landets bruttonationalprodukt kanske kan anses för liten härför. Den sysselsätter dock 200 000 personer, en siffra som omarbetad till årsanställda sjunker till 120 000 på grund av mycket deltidsarbete. I handlägger kulturutskotttet beredningen av alla turistärenden, ett arrangemang som kan ifrågasättas när nu regeringen flyttat dessa till industridepartementet. borde vara mera lämpat för att tillvarata turismbranschens oerhörda tillväxtkapacitet! Ifrågasatt höjning av mervärdesskatten Pågående utredningar om ett nytt skattesystem för bygger för finansieringen av marginalskattesänkningen på att mervärdesskatten breddas så att praktiskt taget alla aktiviteter får en moms om 23,. För turistbranschen skulle en sådan höjning kunna skapa problem, enär de svenska hotellens och restaurangernas kostnadsläge torde vara så högt, att det utgör den tyngsta avskräckningsfaktorn både för utländska turisters vilja att resa hit och för svenska turisters vilja att stanna hemma i stället för att resa utomlands. Av särskild betydelse i sammanhanget torde två faktorer vara, nämligen i korthet att utländsk turism i kan likställas med export, och att all annan export från är totalt befriad från all moms samt att endast med sina har högre moms på turismen än . Några få andra europeiska länder har samma turistmoms som vi har , men det stora flertalet har mycket lägre moms än . Avvikelser från i EG rådande nivåer är ej önskvärda! Effekten av höjd moms på den utländska turismen i Det är ytterst tveksamt om höjd moms på utländsk turism kommer att resultera i ökade inkomster för det allmänna! Visserligen ökar inkomsterna på den utländska turismen som blir kvar med , men försvinner i inkomst för det allmänna på den utländska turism som bortfaller på grund av momshöjningen. Denna kommer säkerligen att få en avskräckande effekt på utländska besökare till , som tycker att våra hotell- och restaurangpriser är höga. Enär en stor del av turisterna till kommer från närbelägna grannländer i , och kan vi heller inte räkna med att höjningen inte snabbt kommer till potentiella turisters kännedom i dessa länder. Det bör därför övervägas, om någon momshöjning överhuvudtaget bör genomföras för utländska besökare i - effekten kan mycket väl bli minskade totala inkomster för det allmänna. Rent tekniskt är det komplicerat att bibehålla nuvarande moms på utländskt resande, om man höjer momsen för svenskar som reser i eget land. Ett enkelt förfarande, som dock missgynnar fristående restauranger, vore att inte belägga utlänningars hotellnotor med höjd moms, varvid kontrollen skulle ligga vid hotellregistreringen, då ju ändå pass i alla fall uppvisas och registreras. Ett mera komplicerat förfarande vore att ge utlänningar rätt att vid utresa återfå moms enligt uppvisade räkningar. Problemet är inte enkelt, men det måste kunna gå att lösa! Jag anser att utredningen om indirekta skatter måste särskilt beakta effekten av s.k. breddad bas för momsen på den utländska turismen. Jag kan också konstatera att problemen skulle bli väsentligt mindre om en kommande skattereform inkluderade en allmän sänkning av momsen. Den totala volymen av utbildning inom hotell- och restaurangyrkena på gymnasial nivå, kompletterad som den är av folkhögskolekurser, AMSutbildning och privata kurser, torde vara fullt tillräcklig för branschens behov. Däremot råder brist på svensk kurslitteratur och andra läromedel, inga fastställda krav finns på lärarnas kompetens och inga kursprogram av standardiserad typ finns framme. Därigenom är jämförbarheten mellan olika skolors betygssättning bristfällig och elevernas kompetensnivåer efter genomgången utbildning svår att fastställa. borde få i uppdrag att, i samarbete med för , fastställa läromedel, lägga upp kursplaner och anordna utbildningskurser för lärarna vid dessa skolor. Allvarligare och svårare att avhjälpa, är bristen på högre utbildning inom turistbranschen. Sådan finnes vid högskolorna i , , , och . I finns dessutom vid där, som hör till , en 3 1/lång utbildning i turismens ekonomi, som leder till en specialiserad civilekonomexamen. För en bransch som - snävt räknat - omsätter 40 miljarder , är denna högre utbildning helt otillräcklig! verksamhet pä flera orter, kostar 1 280 milj. kr. och sysselsätter bl.a. 141 professorer. Där bedrivs avancerad forskning i många olika avsnitt. I jämförelse härmed framstår den högre utbildningen inom turismen som direkt torftig! Inga professorer finns, och inga direkta forskningsuppgifter finns under arbete. Medel härför måste skaffas, uppgifter utarbetas och ett antal professorstjänster inrättas, mantalsskrivna vid universiteten men med undervisning och viss forskning förlagda till de högskolor som har turismutbildning på sina program. Professorer i med tjänstgöringsskyldighet även i /och i får därför övervägas inför nästa forskningspolitiska beslut. Många angelägna forskningsuppgifter kan enkelt uppräknas! Hit hör exempelvis sammansättningen av svenskarnas turism i utlandet, som är ganska obekant. Monetärt blandar sålunda statistiken här ihop all uttagen resevaluta, vare sig den köpts av företag för affärsresor, av studenter för studier eller av turister för nöjesresor. Motsvarande kartläggning av de utländska turisternas sammansättning och resmål i skulle också vara intressan att få kartlagd mera i detalj. Sist, men inte minst, skulle olika vägar att nå intressanta målgrupper med reklam och information om resandet i behöva studeras - vet man alltför litet härom, även om uppenbarligen personlig erfarenhet och personliga bekanta tycks vara viktigare än broschyrer och vanlig reklam. Vissa intressanta projekt är på gång i . Här bör nämnas det s.k. , som siktar mot att med starkt stöd från starta en gymnasieskola i nya Globbyggnad, och att där ordna påbyggnadskurser för arbetsledare och annan högre undervisning. Vid planeras den s.k. Grythytteakademien, med undervisning och matmuseum upplagda efter intressanta riktlinjer. Dessa projekt är förtjänta av stöd från det allmänna, åtminstone på och regional nivå. Marknadsföring för resor och turism blir med nödvändighet dyrbar, i synnerhet om aktiviteterna förläggs till utlandet. satsas stora belopp från härpå, även om samordningen vid dessa satsningar lämnar en del övrigt att önska. Följande må tjäna som exempel på dagens kostnader för vissa åtgärder. Kommunala och regionala satsningar (länsstyrelse, landsting) Lokaliseringsbidrag i samband med etableringar AMS, , m.fl. SAS, SJ, färjelinjer och andra transportföretag 1 (KM) mkr Enskilda hotell- och turistföretag, sportorter m.m. 2(M) mkr Ovanstående är endast skattningar, som dock indikerar att svensk turism marknadsförs till en årskostnad något mindre än 2 miljarder, i vilken siffra dock även ingår reklam för resande vid exempelvis SAS som ej alls berör . Får vi valuta för dessa pengar, eller satsar vi dem planlöst och i en felaktig struktur? Detta belyses nedan under Strukturfrågor. Finns då några möjligheter att utöka de ekonomiska satsningarna på turismen? Om en utökad turism leder till att det allmänna erhåller av alla nytillkommande turisttusenlappar, så förefaller det ju som det skulle vara en god affär för det allmänna att satsa mer på turismen! Även om det tar , och kräver ihärdighet, så är det väl få affärsidéer som potentiellt ger en sådan avkastning. Kapaciteten att ta emot fler turister finns ju redan utbyggd inom landet. Här skall ej yrkas på större anslag från det allmänna - dessa uppgår ju redan till 700 milj. kr. - men väl påvisas vissa andra finansieringsvägar. Förutsatt att åtgärderna är av gemensamt intresse för alla nordiska länder - vilket är vanligt vid reklam för turism i exempelvis - kan utanordna pengar. Detta har gjorts i betydande skala för projektet on , och är ett gott exempel på praktiskt samarbete inom . På initiativ av Turistråd har samarbete etablerats med sådana företag som inte själva arbetar inom turistbranschen, men som genom turismen bereds goda möjligheter att sälja sina varor. Sådana företag kan finnas bland bensinförsäljande oljebolag, inom glasindustrin och inom vissa delar av detaljhandeln. Förutsatt att dessa företag beviljas rätt till visst monopol på turistreklamen kan betydande summor erhållas denna väg. Det vore vidare önskvärt, och icke orimligt, att turismen för forskningsoch undervisningsändamål finge söka anslag ur flera av de statliga forskningsfonderna, exempelvis ur fonder skötta av , och det . Från har föreslagits, att en gemensam topporganisation bildas för bl.a. , Campingvärdarnas , , , och flera andra organisationer med anknytning till turismen. Syftet härmed skulle vara att ge myndigheterna en instans att förhandla med dem som svarade för branschens samlade intressen, och att därigenom undvika splittrade och svårgenomförbara förhandlingar med ett stort antal olika parter. Tanken är svår att utvärdera, men bör måhända prövas. I har vissa resurser för marknadsföring av som turistland, såväl från staten som från näringslivet, koncentrerats i en enda organisation med namnet Nortra. - syftet härmed har varit att förenkla administrationen och att undvika dubbelarbete utomlands. Idén bör övervägas även i , enär vår marknadsföring för turismen måste bedömas vara alltför splittrad. Studier, som sannolikt kräver stöd från svenska staten (närmast UD), bör igångsättas av länder som varit exceptionellt framgångsrika i sin marknadsföring av turismen i det egna landet. Hit hör framför allt och , men även från och bör en del finnas att lära. Från flög 1 219 000 charterturister, medan praktiskt taget ingen chartertrafik förekom till . Detta torde bero på att det inte finns något område utomlands med en tillräckligt efterfrågan på charterresor till för att en sådan ska kunna läggas upp mera långsiktigt, vilket är nödvändigt om charterresandet ska nå nämnvärd omfattning. Här är dock ett intressant forskningsobjekt! Skulle man inte i många svenskbygder, med kanske 5 miljoner svenskättlingar, kunna bygga upp en efterfrågan på charterresor till ? Kanske skulle detta gå om chartern gjordes dubbelsidig, så att charterpassagerare togs upp såväl i som i ? Under alla förhållanden borde den goodwill fått i både genom 350-årsjubileet och genom . utnyttjas till ett försök att återställa turism (och ) minst till nivån före Tjernobyl! Det bör dock därvid beaktas, att turisterna från även uteblivit av andra orsaker, som rädsla för terrorism och flygolyckor samt dollarns sjunkande köpkraft utomlands. En händelse som kan bli av mycket stort intresse för den svenska turismen är glasnost och perestrojka i , liksom motsvarande uppluckring av den kommunistiska diktaturen i flera andra satellitländer (dock ingalunda alla). Med hänsyn till bristen på västvalutor i dessa länder blir geografiska läge, nära intill vad som kallats järnridån, en avsevärd fördel när det gäller att locka hit turister från öster. Med deras begränsade ekonomiska resurser kommer närbelägna länder att ges förtur vid ländervalet, och bortsett blott från kommer då att ligga väl till. Vi har även en förhandlingsmässig fördel av det faktum, att cirka 60 000 svenskar besöker , medan endast 5 000 därifrån besöker oss. Detta ger oss möjlighet att åberopa balans i utbytet, och att förhindra krav på att i utbyte mot turister bör köpa mer sovjetiska varor. Under alla förhållanden kommer svenska staten, kanske genom turistråd, att bli en nödvändig förhandlingspartner i turistfrågor gentemot dessa statshandelsländer. Aktiva insatser från berörda myndigheter kommer att vara värdefulla och nödvändiga. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om analys av en restitution på moms vid internationell turism i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att bör få i uppdrag att granska, godkänna och komp lettera vid undervisningen på gymnasial nivå använda böcker, andra läromedel och kursplaner inom turistundervisningen,2] [att hos regeringen begär att erhåller i uppdrag att i samarbete med lämpliga organisationer utarbeta enhetliga betygsnormer för turistundervisningen, så att jämförbarhet erhålles mellan elever som gått ut olika skolor,2] [att som sin mening ger regeringen till känna, att på basis av befintliga utredningar (bl.a. från AMS), den högre utbildningen skyndsamt bör förstärkas inom turistnäringen och komplettera densamma med lämpliga forskningsuppdrag,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om professorsbefattningar i turism innebärande att vid nästa forskningspolitiska beslut en professur bör inrättas i med undervisningsskyldighet i högskolan i /och en professur bör inrättas vid ,2] [att som sin mening ger regeringen till känna att vissa av de statliga forskningsfonderna bör tilldelas rätt att bevilja anslag även för forskning inom turismens område samt att i första hand sådan rätt bör ges till transportforskningsrådet, byggforskningsrådet och samhällsvetenskapliga forskningsrådet,2] [att som sin mening ger regeringen till känna att de under uppbyggnad varande projekten till turismutbildning i i och vid i län bör stödjas med lämpliga medel - som ej nödvändigtvis behöver innebära utgifter,2] 1. att som sin mening ger regeringen till känna att det nordiska turismarbetet bör vara en viktig del av turismens fortsatta utveckling både i och i grannländerna, och att det därför bör stödjas både i och i andra sammanhang, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en utredning bör tillsättas med uppgift att klarlägga den bästa strukturformen för en samordning av svensk turistreklam i utlandet, att turistråd - som arbetat med ärendet - bör anlitas, att studier bör företas av Nortra i och av hur turismen befrämjats i länder som , och samt att studien även bör undersöka i vilken utsträckning det skulle vara möjligt att åstadkomma en viss chartertrafik till , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att på lämpligaste sätt bör söka återvinna och helst utöka turistströmmen från , detta för att söka dra nytta av , av vissa TV-program och av kommande 100-årsjubileum och att även i detta sammanhang möjligheterna till dubbelsidig charter bör undersökas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att medverkan från staten och statliga myndigheter är av största vikt för att gynna det förväntade turistresandet från östländerna till , enär dessa är statshandelsländer vars statliga medverkan är av största vikt. () () 1 1988/89:Sk694 2 1988/89: Ub835