ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Bo512 · 1989-01-20 00:00:00 — av och (båda s) Besvärsrätten vid utformningen av offentliga byggnader beslutades om tillgänglighet till offentliga lokaler. Med PBL i kraft kan man inte se att tillgängligheten till offentliga lokaler ökat, särskilt inte vad gäller ombyggnation. Det finns exempelvis skollokaler, som efter ombyggnad inte tillgodoser tillgänglighetskravet. Det finns dessutom inte sällan någon besvärsberättigad avseende dessa lokaler. , som ju har en särställning i PBL, har oftast ingen medlem att företräda och kommunen är själv sakägare (markägare). Propositionen till PBL uttalade dels vikten av att handikappsynpunkterna kom fram under beredningsarbetet, dels att det finns anledning att utvärdera konsekvenserna av den besvärsberättigade kretsen . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att handikapporganisationerna tillerkänns besvärsrätt avseende offentliga byggnader.
mot · GC02Bo513 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo513 av m.fl. (fp) Ökade resurser till länsstyrelserna för kultur mil j ö vården 1988/89 Bo513-522 Kulturmiljövården har fått en allt större roll i samhällsplaneringen genom ökat intresse och medvetenhet från såväl myndigheter som en bred allmänhet. En viktig förutsättning har varit inrättandet av länsantikvarietjänster på länsstyrelsernas planeringsavdelningar med ansvar för den statliga regionala kulturmiljövården. I den enhälligt antagna propositionen om kulturmiljö har beslutat om ett vidgat ansvar för kulturmiljövården. godkände också riktlinjer för ökade insatser vad gäller bl.a. vård av kulturlandskap, fornminnen och byggnader samt ökad information och kunskapsuppbyggnad inom kulturmiljövården. Detta innebär ytterligare uppgifter för länsstyrelsernas kulturmiljöenheter, som redan från början arbetat med mycket knappa resurser. Det övervägande flertalet är fortfarande i praktiken s.k. enmansenheter. Länsstyrelsernas anslagsframställningar för bå 89/90 har sammantaget högt prioriterade yrkanden på inte mindre än 14 bitr. framhöll i sitt remissvar till angelägenheten i att bitr. länsantikvarier inrättas i samtliga län där sådana tjänster saknas. har även gjort en prioritering där behovet av förstärkning ansågs särskilt angeläget i , , , , och . I årets budgetproposition föreslås endast bitr. länsantikvarier i , och . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att inrätta tjänster för biträdande länsantikvarie i , och , 2. att hos regeringen begär att planer upprättas för förstärkning av länsstyrelsernas kulturmiljöenheter över hela landet. () () 1 1988/89.
mot · GC02Bo514 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo514 av och (båda vpk) Översyn av avvittringen Kolonisationen av uppmuntrades av staten genom skattefrihet samt löften om friskrivning från krigstjänstgöring. När de jordområden som nybyggaren behövde mättes ut skedde detta genom mycket enkla gränsmarkeringar. När man så byggt bostäder, ladugårdar, anlagt slåttervallar etc. kom frågan upp om att frånskilja dessa egendomar från statens mark. Avvittringen inom och lappmarker gjordes med stöd av avvittringsstadga. Då genomfördes områdesfördelningen mellan privata och allmänna marker. Privata markägare från dessa områden har ofta ifrågasatt nuvarande områdesgränsers riktighet. Det har också uttryckts tvivel på att alla beslut och åtgärder man vidtog stod i överensstämmelse med lagens anda och innehåll. Med tanke på omfattningen av den process som avvittringen utgjorde är det rimligt med en översyn av avvittringens slutförande inom ovannämnda . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av avvittringens slutförande inom och lappmarker.
mot · GC02Bo515 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo515 av () Ekonomiska kartor Den ekonomiska kartan har en stor användning. Den används både vid översiktlig planering, naturvårdsplanering, vattenhushållningsplanering och lokaliserings- och bygglovsprövning. Även allmänheten har en stor nytta av den ekonomiska kartan. Förnyelsen av den ekonomiska kartan sker inte i den takt som är önskvärd. Starkt föråldrade kartor bör ersättas. Inom vissa delar av , , , och samt över hela förekommer en förenklad nyproduktion som innehåller brister. Särskilt besvärande är avsaknaden av åkerredovisning, markering av vattendrag, mindre kraftledningar och uppgifter om fornlämningar. Även bebyggelseredovisningen innehåller brister. Både lantbruksstyrelsen och , liksom lantmäteriverket har betonat att framställningen av de ekonomiska kartorna måste öka. i har anfört tunga skäl varför hela länet bör få en ny ekonomisk karta. En ökad kartproduktion kan sannolikt åstadkommas genom en samfinansiering från olika intressenter. Staten via lantmäteriverket bör dock bidra med sin del. Anslagen till den ekonomiska kartläggningen behöver därför höjas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utökad kartproduktion. 1 * 1988/89.
mot · GC02Bo516 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo516 Skydd för Hårkan, och Vpk har sedan 1970-taiet föreslagit att ett antal vattenområden, älvar och älvsträckor, utöver dem som varit undantagna, skulle undantas från utbyggnad. Sex sådana objekt har också genom beslut av undantagits och finns skyddade enl. 3 kap. 6§ Naturresurslagen. Det gäller Hylströmmen i , Haverö strömmar i , Långan i . , i och Edänge i Mellanljusnan. De starka bevarandemotiv som legat till grund för dessa beslut finns också när det gäller andra vattenområden som hotas av utbyggnad. Vi återkommer till tidigare förslag och föreslår att skall besluta att undanta Hårkan i sin helhet (), uppströms (Ljusnan) och . Vpk har i särskilda motioner tillsammans med ledamöter från andra partier även föreslagit åtgärder i syfte att undanta Ammerån () och /(Härjedalsljusnan) från reglering och utbyggnad. Samtliga här nämnda projekt har vid ett flertal tillfällen varit föremål för behandling i och dess utskott. Mycket material i form av motioner, reservationer, utredningar, skrivelser och yttranden har redovisats. Uppvaktningar, föredragningar inför bostadsutskottet och studiebesök av utskottet har också successivt bidragit till att öka kunskaperna om respektive objekt. Gemensamt för dessa vattendrag/vattenområden är att det finns mycket starka bevarandeskäl och att dessa förstärkts under sista tiden. De berör ett stort antal människor och kraven om undantag från utbyggnad stöds av massiva lokala och regionala opinioner. Olika organisationer, myndigheter och vetenskapliga institutioner har i de flesta fall uttalat sig för ett bevarande. Utbyggnadsprojekten skulle ge relativt låga energitillskott men allvarligt skada miljön. Med hänvisning till vad som anförts yrkas att beslutar om en sådan ändring i 3 kap. 6 § lagen om hushållning med naturresurser m m, att Hårkan i sin helhet, uppströms och Ernån reglering och överledning. skyddas mot vattenkraftutbyggnad, 1988/89 Bo516
mot · GC02Bo517 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo517 av () Varudeklaration för cement Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A226 hemställs att beslutar att cementproduktindustrin, såväl inhemska som utländska företag, skall ge fullständiga varudeklarationer och hanteringsanvisningar för sina produkter.
mot · GC02Bo519 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (vpk, mp) Åtgärder för att undvika reglering av Blädjan och Härjeån En massiv folkopinion i Sveg- och Lillhärdalsbygder har, liksom kommun, sökt förhindra en utbyggnad av och reglering av Härjeån. medgav regeringen att tillstånd enl. vattenlagen fick lämnas till reglering och till Härjeåns års- och korttidsreglering. Regeringen har därefter inte ansett sig ha möjlighet att ånyo ta upp tillåtlighetsfrågan, sedan meddelat sitt beslut 1987. Om en ny regeringsprövning genom s k förbehållsbeslut eller annan laglig möjlighet inte anses föreligga är frågan om att rädda denna värdefulla naturoch kulturmiljö av sådan betydelse att andra vägar nu måste prövas. Det handlar om det sista orörda vattendraget i området, Härjeån, och den sista kvarvarande naturliga badsjön, . Mycket stora förändringar har skett , nya fakta bl a ang försurningsrisker, nya planer för fisket och turismen föreligger, har satsats på kalkning osv. Intresserade av en utbyggnad är 10 kraftverksbolag och en utbyggnad skulle bara ge ett marginellt tillskott av elenergi på tillsammans c:a . För vart och ett av kraftverksbolagen måste en utebliven reglering och utbyggnad betyda ganska litet. För tusentals människor som berörs och för kommun, vars fullmäktige enhälligt vädjat till bolagen att avstå från utbyggnad, betyder det oerhört mycket att området bevaras. Regeringen har, genom energiminister i , uttalat att lagliga förutsättningar att ändra regeringens beslut i tillståndsfrågan inte förelåg. En möjlighet som då bör prövas är att söka få till stånd en överenskommelse med bolagen genom Ljusnan/att man avbryter påbörjade arbeten och avstår från sin rätt. bör begära av regeringen att söka få till stånd en sådan överenskommelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärder för att nå en överenskommelse som innebär att planerad reglering och utbyggnad av Blädjan, Härjeån, och kan undvikas. (vpk) () 1988/89 Bo519
mot · GC02Bo520 · 1989-01-16 00:00:00 — av och (båda mp) Utbyggnaden av m.fl. vattendrag Avbryt och stoppa utbyggnaden! Planerade utbyggnader i Lillhärdalsområdet ger marginella energitillskott i förhållande till de negativa konsekvenser som bygden kommer att drabbas av. i Blädjan kommer att ge 16 GWh och 9 GWh. Blädjan och Härjeån är de sista orörda vattendragen i bygden med mycket bra fiske. är en naturskön sjö med kilometerlånga sandstränder - den sista orörda sjön. Av vattendrag är redan utbyggda. krävs ett stopp för den pågående och fortsatta exploateringen! och ligger geografiskt så till att endast sommarturism förekommer och är möjlig att utveckla ytterligare, men det förutsätter att vattendragen inte regleras. För livsmiljön, trivseln och för det lokala näringslivet är de orörda vattendragen en absolut förutsättning. Dessa trakter och i övrigt blev dessutom inte så drabbat av nedfallet från Tjernobyl, därför är denna del av av stor betydelse ur rekreationssynpunkt. Grundade skäl för regeringen att ompröva sitt beslut från 1984-09-27, är de stora förändringar som skett bl.a. miljömässigt. kalkades området för . Ovanför och inom det planerade dämningsområdet, den s.k. issjön, är vattnet kraftigt försurat. Detta förvärras efter utbyggnaden i samband med surstötarna , då fiskar, yngel och insekter överrumplas av syran och dör. Smedjemorans myrurlakningsprocess tillsammans med källflödets försurningssituation kommer att helt förstöra bad och fiske i Härjeån, och Blädjan. Regeringsbeslutet grundade sig på att den befintliga flottningsdammen (trädamm) vid utloppet av sjön skulle utnyttjas. Regleringsföretaget har sökt om att få bygga en damm i betong, vilket bör betraktas som en ny ansökan. har och 1980 enhälligt motsatt sig all vidare utbyggnad av vattendragen och vädjat till sökanden att avbryta påbörjat projekt. de gröna är överens med lokalbefolkningen i , att de vattendrag som återstår i , måste räddas åt kommande generationer. framtid hänger på de naturvärden som landskapet har att erbjuda. Att offra de sista vattendragen är att ta brödet ur munnen på den bofasta befolkningen. Med varje förlust, som naturen gör, blir också mänskligheten fattigare. Stålfelt, botanikprof. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avbryta och stoppa utbyggnaden av . () () 1988/89 Bo520
mot · GC02Bo523 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo523 av m.fl. (m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo796 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärdsgränsen för radon i bostäder. () () ()
mot · GC02Bo524 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo524 av Samhällsplanering för handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So252 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades möjligheter att påverka samhällsplanering. () () () () () ()
mot · GC02Bo525 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo525 Förbud mot uppvärmning med direktverkande elenergi, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N430 hemställs 1. att hos regeringen begär ett förslag om konverteringsbidrag för småhusägare som är beroende av direktverkande el, 2. att beslutar att ett förbud mot direktverkande el i permanentbebyggelse införs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Bo527 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo527 Statlig kreditgaranti för banklån vid mögelskada Det finns ett stort antal människor i vårt land som drabbats av mögel. Det kan vara småhusägare, bostadsrättsinnehavare eller lantbrukare. Av hälsoskäl och av sociala och familjeskäl måste dessa vidta saneringsåtgärder. Detta måste de ofta göra utan att kunna avvakta slutlig dom i ett ev mögelmål eller definitivt resultat av förlikningsförsök. Det förekommer att de saknar egna medel för att finansiera de kostsamma åtgärderna och möjligheter att få banklån för ändamålet. Bankerna konstaterar att fastigheten förlorat i värde p.g.a. mögelförekomsten. Då dessutom borgensmän sällan vill ställa upp i sådana situationer (och som bekant ingen försäkring kan täcka utgifter för sanering av mögelangrepp) tvingas de drabbade bo och vistas i den vådliga miljön avsevärt längre än vad som är acceptabelt från hälsosynpunkt. Det är mycket angeläget att de människor som är drabbade får hjälp av statliga myndigheter genom att staten lämnar säkerhet genom kreditgaranti för banklån. Visserligen kan mögeldrabbade gå till småhusskadenämnden och fonden. Men deras regler är tyvärr sådana att många varken kan söka eller bli hjälpta härigenom. Dessutom täcks inte de kostnader som uppstår, när mögeldrabbade måste lämna kvar möbler och andra skadade lösa tillhörigheter. Det är inte ovanligt, att husägare har konstaterats ha så elakartade och omfattande mögelangrepp på sitt hus, att de måste evakuera bostaden och lämna kvar i princip allt som finns i huset. Vanligen har dessa personer/ familjer då så gott som helt förbrukat sitt privata kapital på husköpet, på utgifter för att försöka rädda huset och ev. på inledande rättsförfarande. När de så tvingas flytta till annan bostad och ställs inför det omöjliga att av sina inkomster betala dubbla boendekostnader (dvs. ränta och amorteringar för det evakuerade huset och hyra för den nya bostaden, och utlägg för nya inventarier till den lägenhet de flyttat till, har de fått ställa in sina betalningar till banken för de lån till vilka inteckningssäkerhet tagits i den evakuerade fastigheten. Bankerna har här brukat kräva indrivningsåtgärder - ibland t.o.m. försäljning av fastigheten på exekutiv auktion-och svartlistat vederbörande inför begäran om nya krediter. Personer som har drabbats av mögel i hus har alltså vägrats lån från banker och andra kreditinstitut, då de behövt pengar för relaterade ersättningsutgifter och alla andra omställningskostnader. Samma har hänt dem som driver rörelse med eget personligt ansvar (enskild firma, enkelt bolag eller kommanditbolag). De har vägrats krediter, om än företagsekonomiskt helt 1988/89 Bo527 Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga kreditgarantier för banklån till enskilda personer som drabbats av mögel i hus. acceptabla, för den affärsmässiga verksamheten. Borgensmän har naturligtvis inte velat ställa upp i angivna situationer. Det finns därför starka motiv för att besluta om statliga kreditgarantier för banklån till enskilda personer som drabbats av mögel i hus enligt ovan.
mot · GC02Bo528 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo528 av och (båda fp) Besvärsrätt för villaägareföreningar yrkade när den nya behandlades i /86 att olika boendekategorier skulle behandlas lika som sakägare. Ställningen som sakägare innebär bl.a. rätt till samråd angående bl.a. detaljplaner och möjlighet att överklaga beslut om fastställelse till länstyrelsen. I den nu gällande berörda paragrafen sägs att beslut om att fastställa plan bl.a. skall meddelas sakägare, bostadsrättshavare, hyresgäster och boende samt hyresgästorganisationen. Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning att begränsa besvärsrätten när det gäller organisationer till att endast omfatta hyresgästorganisationen. Enligt vår uppfattning bör även villägarföreningar ges denna rätt. Det finns ca 1,7 milj. småhus i landet, totalt beräknas ca 5 milj. människor bo i småhus. En så stor beoendegrupp bör självklart också få möjlighet att via sina villaägareföreningar få möjlighet att besvära sig över kommunala beslut. Lagstiftningen bör därför ändras så att även villaägareföreningar ges rätt att överklaga olika planärenden. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en ändring av förvaltningslagen 22 § och PBL 5 kap. 25 §, 30 § så att även villaägareföreningar ges besvärsrätt över beslut i planärende.
mot · GC02Bo530 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo530 av () Källsortering av hushållsavfall Vårt avfall ger upphov till stora miljö- och hälsoproblem vare sig det läggs på soptipp eller bränns. Avfallsproblemen visar tydligare än något annat hur viktigt det är att gå in för en resursbevarande livsstil. Industri- och konsumtionssamhällets tro på att alla problem det skapar kan åtgärdas genom nya tekniska lösningar har kommit på skam. luft och rent vatten behöver vi för att leva. Både luft och vatten tar emot stora mängder föroreningar. Den blandade sopsörja, som samlas in, bildar giftiga och sura rökgaser vid förbränning. Från soptippar läcker gifter ner i grundvattnet. Dioxin är ett av de gifter, som kommer från sophanteringen. Svaveldioxid, kvicksilver och kadmium är andra. Kommunerna har ansvar för hanteringen av hushållssopor. Staten tar slutligt hand om miljöfarligt avfall. Målet för den framtida avfallshanteringen bör vara: - att minska mängden avfall - att öka resursutnyttjandet genom återvinning - att sortera för att få ett renare avfall är hushållen intresserade av att hjälpa till med miljövård och sophantering för återvinning. Vi har visat redan att vi kan ändra våra vanor. Ansvarsfördelning i framtida källsortering: sorterar som papper, glas och batterier. Därutöver textilier, metall och plast. Övrigt s.k. vått avfall, som kan gå till kompostering, sorteras för sig. skapar förutsättningarna för denna sortering samt tar hand om soporna. Kommunen bör upprätta en avfallsplan. ansvar är att utforma ny byggnorm för utrustning av kök samt soprum. Denna bör knytas till bestämmelserna för långivning vid nybyggnad respektive ombyggnad. Staten och/eller kommunerna bör se till att en åtgärdsplan fastställs så att samtliga befintliga kök och soprum utrustas så att källsortering kan genomföras. Vi ska ej låta oss hindras av att det finns problem med annat avfall, t.ex. miljöfarligt avfall och industriavfall. Dessa frågor ska givetvis också tas på allvar och lösas, men får ej förhindra att hushållens sopor tas omhand. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en åtgärdsplan för utrustning av befintliga kök och soprum så att källsortering av sopor kan utföras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att nya byggnormer bör inrättas för kök, soprum och inredning för att underlätta källsortering av sopor. 1988/89 Bo530
mot · GC02Bo531 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo531 av och (båda s) VDN-fakta på byggnadsmaterial m.m. behandlade flera motioner om sjuka hus. hade en offentlig utfrågning i ärendet. Att problemet är omfattande och mångfasetterat framkom därvid med stor tydlighet. Inom regeringens kansli och i andra sammanhang pågår också ett omfattande arbete i avsikt att komma till rätta med det problem som sjuka hus utgör. Det finns dock anledning att föreslå att ytterligare åtgärder vidtas så att det i möjligaste mån kan undvikas att problemet med sjuka hus uppstår. I detta sammanhang bör övervägas att införa vad som skulle kunna kallas VDNfakta på byggnadsmaterial och inredningsmaterial. Inte minst mot bakgrund av att så många nya material vinner inträde på marknaden är det av största vikt att konsumenten ges en rimlig möjlighet att bedöma sammansättningen av olika byggmaterial. En VDN-deklaration skall ge uppgift om materialets sammansättning och om hur det skall hanteras på ett korrekt sätt. Det finns goda skäl att förorda att en utredning kommer till stånd om hur en VDN-märkning skall utformas och den närmaste inriktningen av den. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om VDN-märkning av byggmaterial m.m.
mot · GC02Bo532 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda m) Förbättrad ventilation i bostadshus m.m. Enligt en utredning som WHO gjort är minst en tredjedel av alla nya eller ombyggda hus sjuka och kan orsaka allergier. Mer än var fjärde person i är allergisk eller överkänslig. Radon i bostadshus anses skörda fler dödsoffer än biltrafiken. En viktig gemensam orsak till allergier och cancer orsakad av radon är dålig ventilation. Svenska bostäder har aldrig varit så dåligt ventilerade som . Radonhalten i hus kan hållas lägre genom lämpligt val av byggnadsmaterial och lämpliga markförhållanden. Allergier kan även minskas genom lämpligt val av byggnadsmaterial. En av de viktigaste åtgärderna som gemensamt bidrar verksamt till bekämpningen av båda dessa problem är bra ventilation. Orsaken till den dåliga ventilationen är dels att normerna för luftomsättning är låga och kraven i byggnormen särskilt vid ombyggnad är låga. Dels beror det på att befintliga bostäder och samlingslokaler har tätats i energibesparingssyfte utan att lokalerna försetts med ventilation, framför allt tilluft. En tredje orsak är att ventilationen inte fungerat och därmed har inte ens de allt för låga krav som ställs i byggnormen uppfyllts. Ventilation i bostadshus och samlingslokaler kontrolleras sällan. Ventilationen är ofta felkonstruerad så att intagsluften ventileras ut utan att luften i lokalen omsätts. De åtgärder som behöver vidtas är skärptare krav på luftomsättning och ventilationens konstruktion. Vidare behövs en regelbunden kontroll av ventilationen. Information har lämnats till allmänheten om hur man skall bete sig när det nya gaslarmet Viktigt meddelande hörs. Bl.a. skall man gå inomhus och stänga av ventilationen. Det är dock så att i många hus går det inte att på ett enkelt sätt stänga av ventilationen och i många fall känner de boende inte till hur man stänger av ventilationen. Framstötar har gjorts till statens planverk om att bestämmelser om lätt avstängbar ventilation införs i byggnormen, men utan resultat. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om förbättrad varaktig ventilation i lokaler där människor vistas med hänsyn till allergi- och radonhot, 2. att hos regeringen begär förslag om bestämmelser för rätt åtgärder vid gaslarm.