mot · GC02Ub806 · 1989-01-18 00:00:00 — Den svenska undervisningen och forskningen måste hålla en så hög kvalitet att behörighetsregler, tillträdesregler, examinationsformer och kompetensnormer inte utgör hinder för internationellt utbyte. Grundutbildningens längd bör följa internationella normer. Det innebär att många högskoleutbildningar behöver förlängas. Undervisning bör regelbundet ske på utländska språk. Detta underlättas om svenska högskolelärare ges möjlighet att vistas vid utländska lärosäten och utländska lärare engageras i . Detta gör det också mer attraktivt för studenter utanför att söka sig till . Eftersom reciprocitet gäller beträffande studentutbytet inom EG, måste locka utländska studerande i samma omfattning som antalet svenska studenter som vill studera inom EG. Näringslivets och handelns möjligheter att verka över gränserna kräver både goda språkkunskaper och kunskap om de olika ländernas specifika kultur. industriproduktion övergår från stora serier till kundanpassade produkter. För exportindustrierna betyder detta helt andra krav på kontakter, förhandlingar m.m. innan produkten slutligen kan levereras. Alla nivåer i utbildningsväsendet måste därför förbereda sina studerande för yrkesverksamhet i internationell miljö. Det europeiska samarbetet tilldrar sig allt större uppmärksamhet. I detta sammanhang är det glädjande att det nordiska samarbetet tagit fastare former genom tillkomsten av NORDPLUS, som syftar till ett nordiskt utbyte på högskoleområdet. Inom EG stimuleras rörligheten över nationsgränserna med olika medel. Ekonomiskt stöd ges åt utbildningsprogram som är gemensamma för flera länder, lärarutbyte stimuleras, stipendiemöjligheterna för studenter som studerar i andra länder byggs ut kraftigt, en generell giltighet av examina utvecklas och forskningssamverkan får ett vittomfattande ekonomiskt stöd. Vi har i en särskild Europamotion utvecklat våra tankar beträffande svenskt deltagande i tekniskt och vetenskapligt samarbete och nöjer oss därför med att i detta sammanhang beröra några få frågor. Samarbetet inom EG stimuleras genom en rad olika program. Två av de viktigaste på utbildningspolitikens område är och . (European Community Action Scheme for the Mobility of University Students) siktar på att nå av studenterna i . De förutsätts kunna tillbringa ett studieår i ett annat än det egna. COMETT (Programme of the Community in Education and Training for Technologies) utgör ett komplement till andra teknologiska program. Studerande och akademisk personal får vistas vid industrier i andra länder inom gemenskapen. Såväl som COMETT är avsedda för studerande inom gemenskapen. Det är naturligt att svenska studenter känner en stark oro över att bli ställda utanför. Svenska studenter får inte samma förutsättningar som studenterna i att knyta viktiga kontakter med studenter, lärare och forskare i andra länder. De riskerar också att inte få tillträde till den stora gemensamma europeiska arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att ansträngningarna att ansluta EFTA-länderna till EG:s samarbetsprogram bär frukt. Det är absolut nödvändigt att kraftfulla ansträngningar görs för att få med i EG:s samarbetsprogram inom den högre utbildningen och forskningen. UHÄ har uppskattat kostnaderna för deltagande i ERASMUS-programmet till . Ett svenskt deltagande över hela linjen kommer att kosta betydligt mer. I ett större sammanhang väger dock kostnaderna lätt i jämförelse med priset för att tvingas stå utanför. Regeringen bör utarbeta en strategi och verka för ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG:s utbytes- och forskningsprogram inom den högre utbildningen. Det är inte möjligt att inrymma de ökande internationella åtagandena inom ramen för oförändrade ekonomiska ramar. Det är inte heller rimligt att finansiera samtliga kostnader för olika internationella engagemang genom att universiteten och högskolorna tvingas omprioritera inom befintliga budgetramar. Vi föreslår därför att tillförs högskolorna för detta ändamål. Goda språkkunskaper behövs för näringslivets utveckling men också för kulturellt utbyte och mångfald, för turismen och för att kunna förstå livsvillkor och livsmönster i andra länder. I undervisning har engelskan en framträdande position. Det engelska språkets dominans förstärks av att en stor del av TV:s utbud utgörs av engelskspråkiga program. Till det kommer att den musik som ungdom oftast lyssnar till har texter på engelska. Goda kunskaper i engelska är nödvändiga, men det är också angeläget att undervisningen i andra språk förstärks. Färdighetsämnen kräver väl planerade, lärarledda, täta och regelbundna övningstillfällen för att goda resultat skall kunna uppnås. Att alternativkurserna tagits bort på högstadiet har gjort det svårare att anpassa undervisningen efter varje elevs förutsättningar. Situationen förvärras av att avbrott under skoldagen slår särskilt hårt mot färdighetsämnen och därmed även språkundervisningen. Inom högskolan är litteratur på engelska det enda alternativet, om utländsk litteratur över huvud taget blir aktuell. Det leder i sin tur till att anglosaxisk forskning är den som blir mest känd för den svenska studenten. Dessa faktorer samverkar till att vår traditionellt sett starka samhörighet med övriga löper risk att försvagas. Läromedel på främmande språk måste i större utsträckning kunna användas i undervisningen. Det kräver att de studerande redan vid tillträdet till universitet och högskolor har goda språkkunskaper även i andra språk än engelska. Vi måste dessvärre konstatera att man i tvekar om den svenska utbildningens kvalitet. Detta kom till uttryck vid mötet rörande akademisk rörlighet i regi 1987. Bl.a. skulle svenska ungdomar med avgångsbetyg från gymnasieskola kunna tvingas att genomgå individuella prov för att få behörighet att antas till högskolestudier. Detta är uttryck för uppfattningen att svensk högskoleutbildning ligger på en lägre nivå än utbildningen i andra länder och bottnar även i att kraven för att antas till svensk högskoleutbildning är lägre än vad som anses normalt i andra länder. Det finns bara en väg att gå för att förbättra förtroendet för svensk utbildning. Kvaliteten måste höjas på samtliga nivåer i utbildningssystemet. De förslag vi framför i denna motion tjänar alla detta syfte. 9.4 Utlandsstudier och gästforskare Någon tids studier utomlands ger en utomordentlig grund för ett kommande arbete med internationella kontakter. Goda språkkunskaper och inte minst vana vid att fungera i annan miljö är nyttiga effekter av utlandsvistelse. Studieresultat som uppnåtts vid utländskt universitet måste kunna räknas de studerande till godo i större utsträckning än vad som sker. Ökade möjligheter att efter doktorsexamen kvalificera sig för högre tjänster är väsentliga för att skall få en bättre rekrytering till forskarutbildningen. Vi föreslår därför en ökning av de s.k. postdoktorala stipendierna. En viss del bör avsättas för dem som vill vistas vid ett utländskt universitet. Stipendierna bör vara så beräknade att de även täcker resa och uppehälle. Inom vissa ämnen ges möjlighet att under forskarutbildningen delta i internationella sammanhang i s.k. sommarskolor. Möjligheterna att skicka fler doktorander på liknande arrangemang bör öka. Utländska forskare och lärare förekommer i liten omfattning i den svenska högskolan. Detta är beklagligt. Till stor del beror det bristande intresset från utländska forskare och lärare på den svenska skattelagstiftningen. Högskolorna har inga ekonomiska möjligheter att erbjuda utländska forskare och lärare konkurrenskraftiga nettolöner. Systemet med viss skattebefrielse för personer med sådan kompetens som saknas i har inte utfallit särskilt väl. En bidragande orsak är att reglerna är så restriktivt formulerade att endast ett fåtal kan erhålla skattebefrielse. Ett genomförande av moderata samlingspartiets skattepolitik skulle öka möjligheterna att engagera utländska forskare och lärare till och högskolor. Vi eftersträvar stor lokal frihet i resursanvändningen. Erfarenheten visar att det är svårt att ha råd med kvalitetsstärkande insatser, som exempelvis internationell kontaktverksamhet, när andra mer omedelbara behov knappt kan tillgodoses. Anslagssystemet måste därför utformas så att det stimulerar internationell samverkan och kontaktverksamhet. 9.5 Internationella databaser och datorstöd Datorstöd är en nödvändighet för nästan all forskning. Man kan inte skriva någon vetenskaplig avhandling eller uppsats utan att i databaser ha kontrollerat vad som håller på att ske eller vad som redan har gjorts. Databassökning kräver medel för datakörningar och i vissa fall specialutbildad personal. Med datorernas hjälp har det internationella inslaget i forskningen blivit mycket påtagligt. De geografiska avstånden är inte längre hinder för ett effektivt internationellt samarbete. Det stora bekymret vid och högskolor är därför att allt som har med datoriseringen att göra är förknippat med långt större kostnader än anslagen täcker. Datortid är dyrbar och den maskinella utrustningen har kortare avskrivningstider än annan utrustning. Mot denna bakgrund har vi år föreslagit att regeringen skall göra en grundlig inventering av utrustningsbehoven. En plan för en successiv uppbyggnad av högskolans tillgång till bl.a. datorkraft är nödvändig. Hosten 1988 började de första studerandena på den nya grundskollärarutbildningen. Moderata samlingspartiet avvisade förslagen om en förändring av lärarutbildningen som, enligt vår mening, inte kommer att ge tillräckliga kunskaper för framtidens lärare. Den nya utbildningen riskerar att leda till att läraren är bäst i klassen, något som enligt vår mening borde vara självklart. Vår kritik mot den av socialdemokraterna föreslagna nya lärarutbildningen utgick från att andra mål än utbildningens var ledmotiv för förändringen. Förment sociala faktorer - inte kunskapsinhämtandet - fick ett avgörande inflytande när man beslöt hur lärarkompetensen skulle vara sammansatt. Genom ökad ämnesbredd och undervisning i fler årskurser skulle eleverna möta färre lärare. Våra varningar för att den breddade behörigheten skulle komma att påverka kompetensen i negativ riktning förklingade i stort sett ohörda. Enhetstänkandet gick före kvalitet. Förlorarna blir morgondagens elever. saknas sökande till uppemot en tredjedel av platserna till vissa lärarutbildningar. Studerande har antagits på dispens. De bedriver nu kompletteringsstudier för att vinna behörighet som de följer en utbildning som förutsätter heltidsstudier och förkunskaper som dessa studerande inte har. som utbildningsplatserna i lärarutbildningar står tomma rapporteras rekordhöga födelsetal. Andra rapporter talar om flykt från läraryrket. Varannan ny lärare lämnar yrket enligt en rapport som redovisas av . Tecknen är tydliga. Lärarutbildningen och läraryrket står inför en kris. Läraryrket har uppenbarligen förlorat i attraktionskraft. Skälen härtill är flera. Ett tungt vägande skäl är att läraryrket inte längre har samma status som . Detta har i djupaste mening sin grund i hur det allmänna värderar utbildning och kunskaper. I ett samhälle där kunskaper och kvalitet sätts i centrum satsas det också på skolan och utbildningen. Insatsen behöver emellertid inte enbart mätas i hur stora anslag verksamheten får. I en skola som sätter kunskaper och kvalitet i centrum skapas ett klimat där god utbildning har ett särskilt värde. Denna grundläggande värdering påverkar allt som har med skolan att göra; elevernas sätt att vara mot varandra, viljan att arbeta där, tillgången till läromedel, lokalerna etc. Det ringa antalet sökande till lärarutbildningarna är blott ett yttre tecken på den krissituation som skolan nu befinner sig i och som har sin grund i den socialdemokratiska skolpolitiken. Att, som regeringen nu föreslår, tillsätta en analysgrupp och ställa in planerad utbildning är en utomordentligt defensiv åtgärd. Situationen är allvarlig och kräver extraordinära insatser. Vi föreslår att en parlamentarisk arbetsgrupp tillsätts med uppgift att analysera och fortlöpande lägga fram förslag till åtgärder som bidrar till kvalitetsförstärkning och bättre rekrytering till lärarutbildningarna. Genom ett snabbt och bestämt agerande måste kvaliteten i utbildningen höjas och lärarförsörjningen tryggas för framtiden. Gruppen måste vara oförhindrad att lägga förslag som strider mot intentionerna i det fattade riksdagsbeslutet om ny lärarutbildning. 10.1 Vidareutbildning och fortbildning Den nya utbildningen av grundskollärare aktualiserar krav på fortbildning och kompletteringsutbildning för de lärare som arbetar i skolan. Denna kompletterande utbildning skall leda till en för alla lärare gemensam och fördjupad allmän lärarkompetens och öka den ämnesinriktade kompetensen hos olika lärargrupper. Vi ställer oss utomordentligt tveksamma till om regeringen kommer att nå dessa mål även om man avsätter mycket omfattande resurser för ändamålet. En fördjupad allmän lärarkompetens nås knappast genom en utbildning som omfattar . Det är nu en betydande risk att resurserna låses till en utbildning som saknar tillräcklig substans och som inte får det innehåll som stödjer en god kunskapsutveckling. Vidare kommer centrala beslut att leda till att lokala behov av fortbildning kan tvingas att stå tillbaka. Risken för att lärare kommer att undervisa i ämnen för vilka de saknar utbildning kommer att öka. Vi anser att resurser bör satsas så att de okar möjligheterna för att få en undervisning som leder till goda kunskaper och färdigheter hos eleverna. Vi anser att vidareutbildning i första hand skall avse ämnesfördjupning. Goda kunskaper i ämnet ger läraren en trygghet i undervisningen som i sin tur leder till att den blir intressant för eleverna. Moderata samlingspartiet anser att utbildningens kvalitet endast kan garanteras genom tillgång till väl utbildade lärare. Den av regeringen föreslagna kompletteringsutbildningen innebär en splittring av resurser som inte leder till att målen nås och avvisas därför. Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen i sitt förslag om nytt studiemedelssystem anslöt sig till den nivå för studiemedlen som moderata samlingspartiet föreslagit. Däremot avvisades våra förslag om att bankväsendet skulle ges möjlighet att hantera hela eller delar av medelshanteringen, om ett högre s.k. fribelopp och ett annat återbetalningssystern. Konsekvenserna därav får bäras av dem som för resten av sin yrkesaktiva period drabbas av en skuldbörda och ett krav på återbetalning som i praktiken kommer att fungera som en extra marginalskatt om utan att några alternativa system för återbetalning erbjuds. Förslag till förbättringar av studiestödssystemen redovisas i en särskild motion till årets riksdag. I motionen föreslås lagändringar. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att kunskapsmålet och den enskildes kunskapsutveckling skall ges prioritet framför andra uppgifter i skolarbetet, 2. att hos regeringen begär en översyn av läroplan i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kommunala skolplaner, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för skolans fostrande uppgift, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den språkliga träningens betydelse, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att i läroplanen markera de enskilda ämnenas ställning så att varje ämne har en egen kursplan, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sambandet mellan mål för skolans arbete och behovet av läromedel, 8. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av skollagen att elev och föräldrar ges en reell möjlighet att välja skola i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. att hos regeringen begär förslag till ett nytt betygssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om individuella studieplaner, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjligheter till kompletterande studier och omprövning av betyg, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förkunskapskrav för gymnasieskolans linjer, 13. att hos regeringen begär förslag om ökade valmöjligheter i högstadiet i enlighet med vad som i motionen anförts, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anpassad studiegång, 15. att hos regeringen begär utredning om utvärdering av skolan i enlighet med vad som i motionen anförts, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om gymnasieskolans inriktning, 17. att avslår regeringens förslag till utvidgade försök med treårig yrkesinriktad gymnasieutbildning, 18. att hos regeringen begär förslag till utformning av den yrkesinriktade utbildningen på gymnasial nivå i enlighet med vad som i motionen anförts, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om intresseval i gymnasieskolan, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidragsregler för fristående gymnasiala skolor, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om studiebidrag för gymnasieelever som bedriver utlandsstudier,1] 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om införande av forskning i tjänsten för alla kompetenta högskolelärare, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de nya högskolorna, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett nytt anslags- och styrsystem för högskolan, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att indelningen av högskolans grundutbildning i s.k. yrkesutbildningssektorer skall avskaffas, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förbättrade möjligheter att bedriva ämnesstudier inom högskolan, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppdraget som prefekt, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om universitetens och högskolornas självständiga ställning, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillträde och urval till högre utbildning, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om garanti för direktövergång från gymnasieskola till högskola om fr.o.m. , 30. att hos regeringen begär en inventering av tjänster för vilka doktorsexamen skall vara behörighetsvillkor, 31. att hos regeringen begär en strategi för ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG:s utbytes- och forskningsprogram, 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av språkkunskaper och litteratur på främmande språk, 33. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om standarden i den högre utbildningen, 34. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att underlätta internationell samverkan och kontaktverksamhet, 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en plan för uppbyggnad av bl.a. datorkraft, 36. att hos regeringen begär att en parlamentarisk arbetsgrupp tillsätts för att lägga förslag om åtgärder för att förbättra kvaliteten i och förstärka rekryteringen till lärarutbildningarna i enlighet med vad som i motionen anförts, samt 37. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om prioriteringar i lärarnas vidareutbildning. 1 1988/89:Sf402 () () () gotab 16495, 1989