mot · GC02U532 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U532 och de baltiska staterna beslöt Högsta i att estniskan skall vara officiellt språk i . Beslutet är ett uttryck för den strävan efter nationell identitet och självbestämmande som präglat utecklingen i de baltiska länderna . Denna utveckling har blivit möjlig genom förnyelseprocessen i . Den har givit utrymme för en öppnare diskussion, opinionsyttringar som inte varit möjliga och en öppenhet för ekonomisk liberalisering. För är förnyelseprocessen en historisk nödvändighet som kommer att sätta ledningen på en mängd svåra prov. För de baltiska länderna ger processen möjligheter som dock inte saknar problem. Behovet av att slå vakt om den centrala makten inom ramen för ett system som domineras av kommer att leda till betydande spänningar mellan och den nationella nivå som i kommit under ett betydande folkligt inflytande. Denna utveckling har inte någon motsvarighet sedan de baltiska länderna ockuperades av . Förnyelseprocessen i har visat sig kunna bära betydande spänningar. Högsta i beslöt att sovjetiska lagar och förordningar inte automatiskt skall gälla i . Detta visar på de drömmar om en ökad självständighet som balterna bär på och de begränsningar de kommer att möta i den fortsatta utvecklingen. Dessa begränsningar kommer inte bara att sättas av utan också av hur framgångsrikt förnyelsearbetet blir i och vad resultaten där kan innebära för förnyelseprocessen i i sin helhet. Ett framgångsrikt exempel kommer att få en större frihet än en republik som i ögon främst utmärker sig genom att utmana centralmakten. Takten och framgången i genomförandet av den radikala ekonomiska planen, den s.k. IME-planen, för ekonomisk liberalisering och frigörelse kommer att bli av stor betydelse för utvecklingen i . Framgången i försöken att få bestämma över sin ekonomi och de resultat detta kommer att ge kommer i sin tur att påverka rätten att besluta över andra frågor. Den kulturella och intellektuella friheten och utrymmet för pluralism kommer att bero på vad de baltiska staterna lyckas uppnå inom ramen för den ekonomiska förnyelsen och vad de därmed kan komma att innebära för resten av . Utvecklingen i kommer också vara beroende av de kontakter och det intresse som visas ifrån de västeuropeiska ländernas sida. geografiska skäl - liksom av kulturella och historiska - kan därvidlag Mot. 1988/89 spela en viktig roll. har i sin utrikespolitik försummat . Andra delar av världen och andra förtryckta folk har haft en mer central roll i den svenska utrikespolitiken än relationerna till våra grannländer och våra grannfolk. kan genom sin närhet medverka till att balterna får information, sympati och stöd från ett demokratiskt grannland med kontakter och handelsutbyte som stabiliserar den ekonomiska och politiska utvecklingen. Vi kan bidra till att världsopinionen får en betydande insyn och närhet till vad som sker i . Den avslutade i ger nya möjligheter till kontakter med de baltiska folken. ger också en möjlighet till uppföljning av tillämpningen av överenskommelser om de mänskliga rättigheterna, vilket bör ta vara på. Stödet och kontakterna med är inte bara en moralisk plikt mot våra grannfolk. En utveckling mot ökad demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter i ligger i omedelbara utrikespolitiska intresse. Ökat nationellt självbestämmande och en utveckling mot demokrati i stärker på lång sikt stabiliteten och freden i vår del av världen. Ökade förbindelser över med de baltiska staterna ger långsiktigt kulturella och ekonomiska kontakter som i ett större europeiskt perspektiv kan bli av stort värde. Genom en målmedveten Östersjöpolitik får vi också bättre förståelse och kunskaper om den ekonomiska, kulturella och politiska utvecklingen i en region som av uppenbara geografiska skäl har betydelse för vår egen säkerhet. Det är till exempel viktigt att rätt kunna förstå och värdera vad som händer i de baltiska staterna. Utveckling mot ökat självbestämmande i de baltiska staterna ökar förutsättningarna för en politik mot gemensamma miljöproblem. Långsiktigt bör medverka till att de baltiska staterna får ökade kontakter med det övriga och ett stöd för en utveckling mot demokrati och ökad nationell självständighet. bör sträva till att ge balterna en möjlighet att söka kunskaper, information och inspiration från utvecklingen i det demokratiska . I detta långsiktiga perspektiv av förändringar inom ramen för den sovjetiska förnyelsen finns det anledning att slå fast att utvecklingen i kommer att präglas av osäkerhet. Därmed finns det, den fredliga utvecklingen till trots, ett visst mått av instabilitet som understryker behovet av att även framgent genom sin säkerhets- och utrikespolitik bidrar till ett stabilt säkerhetspolitiskt mönster i regionen. En svensk försvarspolitik som i förväg exploaterar den fredliga utveckling och avspänning, som inte minst skeendet i de baltiska staterna ger löfte om, skulle dåligt gagna denna utveckling. I det nära perspektivet finns betydande utrymme för ett svenskt agerande som torde stå i samstämmighet med både vad man från anser möjligt och vad man i , och Littauen har ett nära intresse av. Det finns anledning för den att mycket noga undersöka förutsättningarna för en ömsesidig konsulär representation i och . är den huvudstad som ligger närmast . Ett alternativ eller komplement till konsulär representation kan vara att öppna ett Sverigehus i . Det kan i sig förena kulturhus och handelskontor utan de komplikationer som ett konsulat kan innebära. Det är enligt vår mening viktigt att man uppnår någon form av kontinuerlig svensk närvaro. Lättare att få visum Regeringen bör ta intiativ för att underlätta för balter att få visum till och för svenskar att få visum till . Detta är en förutsättning för en utbyggd turism och kan bidra till att utveckla kommersiella relationer. Det finns inga internationella flygförbindelser med . I finns en modern flygplats av internationell standard. Regeringen bör medverka till att SAS eller regionala flygbolag får möjligheter att öppna flygförbindelser till . I första hand bör vara av intresse men även andra förbindelser bör undersökas. Det borde finnas stort intresse för svenskar att som turister besöka städer som med det gamla svenskgrundade och samt områden som och Ösel. En sådan turisttrafik skulle underlättas av en båttrafik med goda förbindelser liknande den mellan t.ex. och . En sådan trafik skulle då också kunna kombineras med konferensverksamhet och nöjesresor. Lämpliga rederier bör stimuleras att undersöka förutsättningarna för båttrafik till , eller andra hamnar. Det torde underlättas av regeringskontakter och av att visumfrågan löses. Ett viktigt led i etablerandet av kontakter mellan och de baltiska staterna är utvecklade telefonförbindelser. Regeringen bör ta initiativ till att svenska och sovjetiska myndigheter diskuterar en utbyggnad av teleförbindelserna mellan och samt ett återupprättande av den automatiska telefontrafiken mellan och . tillbaka har Radio , riksradions utlandsredaktion, provisoriska sändningar på estniska. Dessa sändningar sker under mycket marginella ekonomiska villkor. Det är enligt vår mening angeläget att dessa sändningar permanentas och utvidgas till lettiska och littauiska och ges en 1988/89 U532 omfattning som motsvaras av sändningar på andra språk. Regeringen har i Mot. årets budgetproposition inte lämnat något förslag om detta. mening bör sändningar på de baltiska språken kunna komma till stånd genom omprioriteringar inom den av regeringen föreslagna ramen under anslag D2. Svenska åtgärder för att komma till rätta med miljöförstöring i de baltiska staterna kan förmodligen ha en större betydelse för den framtida miljösitutationen i än i sig självklara åtgärder mot svenska utsläpp. Ett ökat nationellt självbestämmande för de baltiska staterna är av godo för . När kontrollen över miljöförstöringen finns i , och , ökar chansen till ett miljövänligt beslutsfattande till skillnad från när besluten fattas i . Den planerade stora fosforitutvinningen i norra har framstått som ett av de större miljöhoten i och mot . De i fattade besluten utlöste ett omfattande motstånd från den estniska befolkningen. Kampen mot fosforitbrytningen kom att symbolisera kampen för ökat nationellt självbestämmande och för den estniska identiteten. Planerna på den storskaliga utbrytningen är tills vidare stoppade, sedan estniska Högsta fattat beslut om utvecklingen i denna region. Det måste dock utifrån svenska intressen vara en uppgift för den att noga följa vad som sker i denna fråga och reagera mot eventuellt förnyade planer i någon form som skulle kunna leda till effekter på tillståndet i . Miljösituationen i och längs kusten kommer vara hotfull och allvarlig. har en möjlighet att hjälpa till med svensk miljöteknologi i förening med s.k. mjuka krediter. Regeringen börta intiativ för att tillsammans med de baltiska staerna och eventuellt diskutera de närmare formerna för ett samarbete. En svensk expertdelegation med företrädare för berörda företag, och organ för exportfinansiering bör tillsättas för att lägga fram konkreta förslag om svensk miljöhjälp till . I ett första steg bör en sådan insats avse främst nordöstra . Det finns ett stort intresse i för samarbete på kultur- och utbildningsområdet. Det är angeläget att baltiska studenter och akademiker ges möjlighet att studera i som svenska studenter och forskare ges möjlighet att verka vid t.ex. i . Det finns inga möjligheter till statsstöd till kultur- och utbildningssamarbete med . Till skillnad från mer avlägsna länder finns det inga medel anslagna för den som önskar utbilda sig eller på något sätt verka i dessa grannländer. Särskilt angeläget bör det vara att medverka till ett samarbete mellan svenska universitet och i . bör anslå att användas till stipendier för Mot. 1988/89 studenter, gästprofessorer och kulturellt utbyte. De kommersiella relationernas utveckling är givetvis beroende av vad som sker med den ekonomiska liberaliseringen och eventuella frizoner i . är det viktigt att den ekonomiska utvecklingen i ges stöd, stimulans och nya kontakter. Regeringen bör inom ramen för gränshandelsavtalet med och i kontakt med de baltiska staternas organisationer för utrikeshandel underlätta för svenska företag att ta kontakter vad gäller investeringar och handel i . En viktig stödpunkt för svenska företag när det gäller att analysera och bearbeta olika marknader är . Detta gäller inte minst statshandelsländerna. Med den nya inriktning på utrikeshandeln som deklarerats i vore det lämpligt att möjligt etablerar ett handelskontor i . När det gäller de baltiska republikerna kan avtalet om gränshandel mellan Sovjetunionens kuststater vid och motivera att upprättar en filial till handelskontoret i på lämplig ort i något av de baltiska . Totalkostnaden för ett handelskontor i kan erfarenhetsmässigt uppskattas till ca . Det statliga bidraget bör kunna begränsas till . Kostnaderna för ett filialkontor i någon av de baltiska staterna kan uppskattas till ca . Huvuddelen av dessa kostnader under etableringsfasen - - bör bekostas av statsmedel. Det statliga bidraget bör uppgå till . Det finns vidare anledning att engagera svenska myndigheter i arbetet med att lägga grunden för utökade ekonomiska relationer och att överföra kunskaper om utrikeshandel och företagsadministration. Regeringen bör i en särskild skrivelse till redovisa sina åtgärder i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensk representation i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ för att lättare få visum, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flygförbindelser till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om båtförbindelser till och , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av telefonförbindelser, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1988/89 motionen anförts om riksradions utlandsprogram,1] U532 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete på miljöområdet, 7. att hos regeringen begär att en expertdelegation tillsätts med uppgift att lägga fram konkreta förslag på miljöhjälp till , 8. att beslutar att för /90 anslå ett reservationsanslag av för stipendier och kulturellt utbyte, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett handelskontor i ,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en filial till handelskontoret i något av de baltiska länderna,2] [att beslutar att för etablering av handelskontor med filial för /90 anvisa ett reservationsanslag av ,2] [att hos regeringen begär en redogörelse för de åtgärder som vidtagits för att utveckla de kommersiella relationerna med Baltikum2]. () () () () () () 1 1988/89 :Kr309 2 1988/89:N321