ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk418 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk418 av m.fl. (m) Den skattefria inkomsten från uthyrning av fritidshus Hemställan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo260 hemställs att hos regeringen begär förslag om att gränsen för beskattning av inkomst från uthyrning av fritidshus höjs till ett halvt basbelopp. () ()
mot · GC02Sk419 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk419 av m.fl. (mp) Skattebefrielse för förnybara energikällor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo261 hemställs att belutar att investeringar i utrustning för utnyttjande av inhemska, förnybara energikällor skall undantas vid fastighetstaxering. () ()
mot · GC02Sk420 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk420 av och (båda c) Beskattningen av sparande på riskkapitalmarknaden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N327 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändrade skatteregler för sparande på riskkapitalmarknaden.
mot · GC02Sk421 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk421 av m.fl. (fp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T242 hemställs att hos regeringen begär en översyn av den s.k. lex . () ()
mot · GC02Sk422 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk422 av m.fl. (m) Partrederier m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T619 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om upphävande av de regler som försvårar bildandet av partrederier, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändrade regler för investeringsfonders användning vid anskaffning av andrahandstonnage. () () Per Stenmarck (m)
mot · GC02Sk423 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk423 Avdragsrätt vid beskattning för lantmäterikostnader Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo262 hemställs att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt vid beskattningen för styrkta lantmäterikostnader i samband med strukturrationalisering.
mot · GC02Sk424 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk424 av m.fl. (m) Skattelättnad för kulturskapare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K314 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsregler för utvecklingskostnader för kulturskapare. () ()
mot · GC02Sk425 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk425 av m.fl. (m) vårdsavgiften m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo317 hemställs 1. att beslutar att skogsvårdsavgiften skall vara från ocn med samt att den helt slopas från , 2. att beslutar att förlänga avsättningstiden för skogskonto till samt att permanenta nuvarande regler, 3. att hos regeringen begär skyndsamt förslag i anledning av vad som i motionen anförts om de nya arvsreglerna. () () () () () () ()
mot · GC02Sk426 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk426 av m.fl. (c, m, fp) Införande av s.k. nyetableringskonton Ett positivt sätt att stärka den svenska ekonomin är att intressera fler medborgare att starta egna företag. På olika sätt försöker samhället också stötta en sådan verksamhet bl.a. genom utvecklingsfonder, högskolor m.m. Någon brist på idéer finns inte. Men det kanske svåraste problemet att lösa, när idén till ett nytt företag väl är kläckt, är kapitalfrågan. Det kan ofta vara så stort att det inte går att få fram från de personer som är initiativtagare till projektet. Enligt uppgifter från , en sammanslutning för personer som arbetar med företagsutveckling och finansiering saknar nyföretagandet . Detta trots att riskkapitalutbudet för onoterade företag ökade från till . Kapitalbristen gör att går miste om flera hundra nya företag . För att tillvarata den unika företagareförmågan som landet besitter bör särskilda stimulansåtgärder riktas mot dem som vill starta företag. Detta bör främst ske genom införandet av ett skattesystem som gör det möjligt att bygga upp ett privat kapital som kan användas för investeringar i nystartade företag. Att ändra dagens skattesystem dithän kan emellertid ta . Därför bör medborgarna ges möjlighet att göra avdragsgilla avsättningar till nyföretagsfonder. Sådana fonder bör kunna få tas i bruk inom och göra det möjligt för innehavaren att starta ett företag. Skulle så inte ske skall fonden återföras till beskattning. Möjligheterna till avsättningar till nyetableringskonton skulle också minska riskerna av konkurser för nystartade företag. toppar obeståndsstatistiken i världen. Till en del beror detta på den i och för sig positiva nyetableringstakten. Ca 20 000 företag/år. Alla kan inte överleva. Ett av skälen till dessa nyföretagskonkurser är just att företagen startar med ett för litet eget kapital. En kraftigt bidragande orsak till detta anses dagens skattesystem vara. Av konkursstatistiken framgår också att antalet konkurser är i stigande och det är främst små nystartade företag som går omkull. Med nyetableringskonton skulle de blivande företagarna ges en möjlighet att få ihop ett eget kapital som det eljest skulle varit svårt att uppnå. Vi finner det naturligt att hos regeringen hemställer om en utredning att införa s.k. nyetableringskonton. Visserligen är frågan föremål för vissa överväganden inom företagsskattekommittén men kommitténs utredningsuppdrag är mycket omfattande och någon garanti för att något förslag kommer därifrån finns inte. Frågan överlämnades till kommittén och något förslag har ännu inte lagts fram. 1 1988/89. Med stöd av ovan hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning med syfte att utreda frågan om införandet av s.k. nyetableringskonton i enlighet med vad i motionen anförts. () () () (m) () () 1988/89 Sk426
mot · GC02Sk427 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89: Sk427 av och (båda m) Skattefritt sparande i etableringskonto Välståndet i vårt land har skapats av det fria enskilt ägda näringslivet. Hundratusentals människor sysselsätts i det privata näringslivet. Små företag har startat, vuxit sig stora och producerar varor för avsättning såväl inom landet som på exportmarknaden. Det är därför viktigt att förutsättningarna för näringslivet och den enskilde näringsidkaren är så goda som möjligt. Regler och bestämmelser behöver ständigt ses över, särskilt beträffande byråkrati och skatter. Svårigheterna att starta företag är många. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas problem vid nyetablering. En speciell svårighet uppstår för dem som vill ta steget från en avlönad tjänst eller ett arbete och i liten skala etablera sig som egenföretagare. Det kan vara fråga om hantverkare, småindustriverksamhet, jordbrukare eller uppfinnare - alla möter stora hinder och problem vid gränsövergången. Främst är det skatte- och avgiftssystem som utgör hindren. En faktor som spelar stor roll är det sätt på vilket startkapitalet skapas. Även om kreditgivare kan ställa erforderligt kapital till förfogande är ränte- och kapitaltjänstkostnader tunga poster för nyetablerade, eftersom i de flesta fall måste lånas. Med nuvarande regler är det svårt att bygga upp ett eget startkapital. Mot denna bakgrund vore det bra om andelen eget kapital utgjorde en betydande del av startkapitalet. En möjlighet som bör prövas är att tillåta ett skattefritt sparande , exempelvis . En förutsättning måste vara att det sparade kapitalet används vid företagsbildning. Vid ett uttag för annat ändamål sker naturligtvis beskattning i vanlig ordning. Ett sparsystem enligt denna modell - ett etableringskonto - skulle på ett naturligt sätt stimulera intresset för nyföretagande, bringa ned andelen lånat kapital och öka sparande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om införande av etableringskonto.
mot · GC02Sk428 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk428 (båda c) För att avdrag skall beviljas för ersättning för arbete som utförs av barn i ett föräldraägt företag krävs att barnet har fyllt . Ersättningen läggs annars till någon av föräldrarnas inkomst där den beskattas med en ofta betydligt högre skattesats. Åldern räknas dessutom på vad som gällde första november året före taxeringsåret. Anställer i stället företaget grannens femtonåring får avdrag göras som vanligt. Detta förhållande lockar till att byta barn på papperet. Det är i stället viktigt att ge möjlighet att skola in barnen i företaget som de kanske ska ta över. Genom att sänka åldersgränsen till får fler ungdomar möjlighet till meningsfullt arbete. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag om sänkning av åldersgränsen, för rätt till avdrag för lön som utbetalas till barn som arbetar i föräldraägt företag, från 16 till .
mot · GC02Sk429 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Sk429 av och (båda c) Avdragsrätt för bidrag till kulturlivet Friheten är kulturlivets livsluft. Ett fritt verkande kulturliv och en fri kulturdebatt är en förutsättning för en levande demokrati. som detta är en sanning som erkänns av de flesta har det genom hela vår kulturhistoria varit svårt att finna former att förena kravet på kulturlivets frihet med rimliga ekonomiska villkor för dess utövare. Ett kulturellt och konstnärligt nyskapande ligger ofta före utvecklingen av den allmänna smaken. Det kan därför vara svårt att finansiera en kulturell verksamhet genom att saluföra dess alster på en kommersiell marknad. För många kulturutövare genom historien har därför valet stått mellan att ta understöd av resursstarka makthavare, eller att dra sig fram i armod, i akut nöd. I gångna tider var det kungar och furstar som gav sina hov glans genom att hålla sig med kompositörer, litteratörer, teatrar och orkestrar. är det stat, kommun och storföretag som fungerar som mecenater. Frågan om sponsring har väckt en omfattande debatt. En slutsats som förefaller rimlig att dra är att ett visst stöd från näringslivets sida till kulturaktiviteter av olika slag är ett välkommet bidrag. Om vårt kulturliv i huvudsak skulle bli beroende av näringslivets prioriteringar vore det mindre lyckat. Det är naturligt att företagens beslut om stöd bygger på deras bedömning av marknadsförings- och PR-effekter snarare än på en djupare kultursyn. Stat och kommun kan förväntas lämna sitt stöd utifrån en mer allvarligt syftande kulturpolitisk syn. kan det riktas allvarliga principiella invändningar mot en situation där kulturlivet i allt väsentligt är ekonomiskt beroende av den politiska makten - även om denna vilar på en demokratisk grund. En finansiering som gav kulturlivet en mer fristående ställning i förhållande till såväl ekonomiska som politiska makthavare vore därför önskvärd. Ett sätt att åstadkomma detta vore att skapa ett system där enskilda människor fick möjlighet att med obeskattade medel lämna bidrag till kulturlivet. En möjlighet skulle öppnas till avdrag upp till ett visst belopp för bidrag till kulturell verksamhet som uppfyllde vissa kriterier. Avdragsrätten motiveras av att dessa bidrag avlastar behovet av samhälleligt kulturstöd. För att skapa likartade villkor för de flesta skulle dessa avdrag skattemässigt kunna behandlas på samma sätt som ränteavdrag, d.v.s. endast berättiga till avdrag upp till den skattenivå som gäller vid brytpunkten. En gräns för avdragsmöjligheten skulle inledningsvis kunna sättas vid . att behovet av kulturanslag från stat och kommun minskar skulle denna gräns successivt kunna höjas. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär en utredning om avdragsgillt kulturstöd i enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89 Sk429
mot · GC02Sk430 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk430 av () Avdragsrätten för arbetsresor För arbetsresor med egen bil får i självdeklarationen göras ett reseavdrag på kronor 10:20 per körd mil. Från detta avgår schablonavdraget på . Införandet av schablonavdraget har inneburit att mellan 250 till närmare får köras utan arbetsreseavdrag för det stora flertalet arbetspendlare. Det är förvånande att socialdemokraterna mitt under kampanj för landsbygdsutveckling kommer med ett förslag som skulle bli förödande för människorna på landsbygden och dess små orter. Socialdemokraterna har i sitt förslag om stor skattereform föreslagit att inga som helst reseavdrag skall få göras för de första fem milen enkel väg, arbetsresa. Detta kommer att drabba landsbygds- och småortsboende omänskligt hårt. Många pendlar emellertid också ut från stora orter till mindre orter. Dessa drabbas på motsvarande sätt. Reseavdraget (10.20/mil) är efter skatt som reseersättning i reda pengar värt mellan ca till per körd mil. Detta beroende på inkomstläge och schablonavdrag. Detta skall jämföras med att riksdagsmän och andra som har rätt att köra bil i tjänsten har rätt till en reseersättning på 19-19:30 per körd mil, dvs. mångdubbelt mer per körd mil. Enligt min mening skall inte reseavdragen försämras som socialdemokraterna föreslår utan reseavdragen bör tvärtom förbättras. Det bör ges regeringen till känna. Reseavdragen bör inte drabbas av hela schablonavdraget på . Det kan också noteras att medan reseersättningen för tjänsteresor stegvis höjts till nu 19-19:30 per mil så har reseavdragen för arbetsresor inte alls höjts i motsvarande grad. I det pågående skatteutredningsarbetet bör också utredas om reseavdragen för arbetsresor skall få göras i form av en skattereduktion, t.ex., i skatteminskning på slutskatten per körd mil. En sådan skattereduktion skulle vara en klar förbättring för minst 9 av 10 som har reseavdrag för arbetsresor. Reseavdragen skulle då inte bli inkomstberoende utan ha ett lika värde för såväl den deltidsarbetande låginkomsttagaren som för höginkomsttagaren. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att reseavdragen inte bör försämras utan att de tvärtom bör förbättras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att skatteutredningen bör utreda ett förslag om hur reseavdragen för arbetsresor skall kunna göras i form av en skattereduktion på slutskatten, lika för alla per körd mil. 1988/89 Sk430
mot · GC02Sk433 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk433 av och (båda c) Rätt till avdrag för arbetskostnad vid reparation och underhåll av egnahem Vi föreslår att avdragsrätt för arbetskostnad vid reparation och underhåll av egnahem införs. Regeringen bör återkomma med förslag till . Att medge avdragsrätt för arbetskostnad vid reparation och underhåll av egnahem är ett positivt sätt att stimulera fram en sund och rättvis skatteregel. Om en villaägare haren sådan rätt, blir det positivt för vederbörande att se till att få kvitto på utfört arbete och därmed få det öppet redovisat, för att kunna dra av det vid deklarationen. En sådan avdragsrätt skulle få betydande positiva effekter för sysselsättningen bland hantverkare och andra. Det skulle också frammana en sundare marknad med konkurrens på lika villkor. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som medger avdragsrätt vid deklaration för arbetskostnad vid reparation och underhåll av egnahem.
mot · GC02Sk434 · 1989-01-25 00:00:00 — av () Beskattning av ränteinkomster Det år då en skattskyldig har en ränteinkomst föranleder denna dels skatt på inkomst av kapital, dels uttag av förmögenhetsskatt i den mån förmögenheten överstiger . I sådana fall uppstår alltså en form av dubbelbeskattning under inkomståret. Det vore rimligt att endast inkomstskatt skulle utgå för en ränteinkomst det år då denna uppkommer. Med anledning av vad i motionen anförts hemställs att beslutar att ränteinkomster det år då de uppkommer ej skall föranleda uttag av förmögenhetsskatt.
mot · GC02Sk435 · 1989-01-13 00:00:00 — av () Avdragsrätt för biståndsgåvor Situationen för människor i tredje världen De ekonomiska skillnaderna mellan industriländer och utvecklingsländer är väl dokumenterade. Dessvärre tenderar dessa att öka snarare än minska. Givetvis bör industriländer som arbeta målmedvetet för att motarbeta denna olyckliga tendens både av solidaritetsskäl och för att vår värld blir en mycket säkrare plats att existera i om inte en stor del av mänskligheten lever under ekonomiskt förtryck. Arbete med dessa syftemål hör hemma inom ramen för SIDA, och i vår handelspolitik och inom de gröna är vi mycket positiva till det arbete som görs. Betydelsen av personlig hjälpverksamhet I denna motion vill jag framhålla en annan aspekt, nämligen den personliga relationen mellan människor i industrivärlden och människor i . Den är av stort ömsesidigt värde. En svensk som ger en personlig gåva till en människa i ett u-land känner ett intresse för den personen och det landet. Han eller hon får också en ökad förståelse av de problem som finns i den lilla skalan innanför ett helt annat land. Mottagaren å sin sida får kunskap om världen utanför hennes begränsade omgivning och får ett framtidshopp som inte utan vidare kan förmedlas av bistånd genom myndighetskanaler. Personlig hjälpverksamhet och de kontakter som fås på det viset är sålunda av största betydelse både för förståelse mellan människor i olika länder och för fred mellan länderna. Uppmuntran av mänskliga insatser Jag anser att samhället, vid sidan av sin ordinarie hjälpverksamhet bör uppmuntra kontakter mellan svenska medborgare och människor i som behöver ekonomisk hjälp och personlig uppmuntran. Ett sätt att göra detta, och ett sätt som är vanligt i andra västländer, är att avdragsrätt i taxeringen åtnjutes för sådana gåvor. En sådan avdragsrätt bör också införas vid beräkning av svensk inkomstskatt. För att inte rätten skall missbrukas bör antingen gåvan förmedlas av SIDA eller en gräns av tillämpas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att beslutar att biståndsgåvor till människor i tredje världen skall vara avdragsgilla om a) SIDA förmedlar dessa gåvor eller b) gåvorna har ett maximalt värde av . 1988/89 Sk435
mot · GC02Sk436 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk436 (mp) Förmånen av fri tjänstebil Enligt kommunalskattelagens 42 §, anvisning 2, beskattas förmånen att ha fri bil enligt ett schablonbelopp som är oberoende av körsträckan och som beror av bilens ålder enligt ett system med tre åldersklasser, , och . Dessa regler skall tillämpas första gången vid taxering. Effekter för bilkörning i och utom tjänsten Man kan vänta sig tre effekter av dessa regler, alla tre tenderande att öka onödigt bilåkande: Den anställde, som ändå beskattas med ett schablonbelopp kommer att använda bilen betydligt mer än som är nödvändigt, t.ex. för resor till arbetet och . Företaget, som ändå håller den anställde med bil, betalar ogärna dennes resor med andra transportmedel. Det stora intervallet, för varje åldersklass, innebär att användaren byter ut bilen - han får ju ändå skatta som om bilen tillhörde den yngsta årsmodellen i intervallet. Effekterna 1 och 2 kommer att innebära ökad bilkörning med oönskade utsläpp och försvårad framkomlighet som följd och effekt 3 innebär frekventa bilbyten, dvs resursslöseri. Eftersom bilismen är en av vår tids största miljöfaror, ser vi allvarligt på den uppmuntran av bilismen som de här refererade reglerna innebär. Dessa regler är sålunda mycket olyckliga och det är viktigt att de ändras, även om vi inser att det är svårt att finna en idealisk lösning. En arbetsgrupp skulle dock, med utgångspunkt från nedanstående preliminära förslag, kunna utarbeta ett bättre regelsystem som undviker överutnyttjande av tjänstebil för privat bruk. En betydligt bättre metod för beskattning av förmånen att ha fri bil är att utnyttja körsträckan som bas för beräkningen. För att dessutom undvika problemet 3 ovan skulle en tabell baserad på årsklassen av bilen vara en god lösning. Följande är ett exempel på en sådan tabell: Skattebelopp för förmånen av fri tjänstebil Bilens ålder förmånsvärde per mil (kr) under 8 5000 över 8 5000 över 100 000 Det aktuella skattebeloppet beräknas genom att den skattskyldige i sin självdeklaration uppger mätarställningen av den bil det gäller och körd sträcka. Den skattskyldige lämnar då också uppgift om hur mycket av detta som skall betraktas som privat körning och hur mycket som skall beskattas via företaget. Om sådan uppgift är svår att få fram kan schablonmässigt hänföras till vardera av företaget och arbetstagaren. Som ett minimum föreslår vi att en sträcka av åsättas arbetstagaren. Om bilbyte ägt rum under taxeringsåret, adderas förmånsvärdena för de två berörda bilarna. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att principerna för beskattning av förmånen att ha fri bil skall ändras så att inte onödigt bilkörande uppmuntras, 2. att begär att regeringen låter en arbetsgrupp komma med förslag på ändring av reglerna enligt ovanstående principer. () () 1988/89 Sk436
mot · GC02Sk437 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk437 I finns ett stort antal privata skogsägare som äger mindre skogsområden (mindre än 30 ha). Dessa marker är för små för att en skogsägare skall kunna livnära sig på skogsbruket, varför skogsägaren har andra arbeten som huvudinkomstkälla. På grund av nuvarande skatteregler adderas inkomsten från skogsbruket till huvudinkomsten, vilket innebär att de flesta småskogsägare måste betala skatt på inkomster från sin virkesförsäljning. Småskogsägarna utför sina avverkningar manuellt och har ej stora skogsmaskiner, varför de ej har några avdrag för kostnader, som kan reducera skatten. Beträffande skogskonto kan detta ej utnyttjas av småskogsägaren av följande skäl, nämligen - kontot förutsätter att skatteplanering sker, så att uttag görs de år då det är förmånligt för kontots ägare. Eftersom småskogsägaren ej har större avdrag (kostnader) eller skatteplanering är det meningslöst med skogskontot. Skatten blir ändå när pengarna tas ut - kontot förutsätter större avverkningar, vilket ej görs av småskogsägaren. Denne utför ej hyggesavverkning, utan avverkar med gallringsmetoden. Ovanstående innebär att det ej är lönsamt för en småskogsägare att sälja virke till industrin, emedan han endast får kvar av virkesvärdet efter skatt. För att stimulera de små skogägarnas skogsavverkning och därmed även landskapsvården, föreslås att ett skatteavdrag på . införs vid försäljning av virke. Denna summa motsvarar ungefär ett billass virke, som småskogsägaren då kan leverera utan att behöva betala skatt. Resultatet om föreslaget avdrag bifalls blir troligen att de flesta småskogsägare avverkar och levererar sina billass till industrin. Totalt torde det röra sig om åtskilliga billass virke, som härigenom tillförs . Särskilt bör observeras att detta är virke som eljest står kvar i skogen trots alla andra stimulansåtgärder för att öka avverkningarna (bl.a. årets budget innehåller stimulansåtgärder för att öka avverkningarna). Denna motion är i linje med bär- och kottavdragen (/person kan tjänas utan beskattning). Slutligen kan påpekas att med nuvarande beskattningssystem är det lönsammare för en småskogsägare att gå ut med frun och plocka bär till skattefri försäljning (. för man och hustru tillsammans) än att avverka och sälja virke till halva priset. Skogsarbetet är dessutom fysiskt mycket tungt och riskfyllt. Med hänsyn till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteavdrag för småskogsägare vid skogsavverkning. 1988/89 Sk437