mot · GC02Sk374 · 1989-01-24 00:00:00 — Därmed skapas möjlighet för en anpassning av den svenska kostnadsutvecklingen till vad som gäller för våra viktigaste konkurrentländer. Genom att konkurrenskraften stärks kan utvecklingen mot sjunkande marknadsandelar för svensk exportindustri brytas. Lönekostnadsutvecklingen är också av avgörande betydelse för utvecklingen av ekonomin för kommuner och landsting. I förra årets nationalbudget redovisade regeringen att en ökning av löneökningstakten från regeringens mål på till skulle försämra den kommunala ekonomin med . Till följd av regeringens handlingsförlamning på skatteområdet kan utfallet beräknas bli genomsnittligt för de bägge åren. De marginalskattesänkningar vi föreslår medför att landstingens och primärkommunernas - kostnadstutveckling kan hållas nere som de kommunalanställda får behålla en större del av sina inkomster efter skatt. 5.10.2 Arbete och utbildning lönar sig Som en effekt av de sänkta marginalskatterna kommer den s.k. skattekilen att minska väsentligt. Den enskilde får behålla en större del av sin arbetsersättning, vilket innebär att en ökning av arbetstiden, extraarbete, nyföretagande etc. blir mera lönsamt. Arbetsutbudet kommer att öka. Intresset för utbildning kan väntas växa med tanke på att de inkomstförbättringar som kan bli följden blir betydligt mer värda. 5.10.3 Tjänstesektorn kan växa Utrymme ges för expansion av den privata tjänstesektorn. Som tidigare nämnts har en stor del av sysselsättningsökningen i ägt rum inom den privata tjänstesektorn. Dagens höga marginalskatter motverkar en sådan utveckling i . För att kunna betala en nettoersättning efter skatt på för ett arbete måste uppdragsgivaren (om bägge har 50 procents marginalskatt) själv arbeta ihop , vilket leder till att dennes arbetsgivare dessutom får erlägga i arbetsgivaravgifter. När marginalskatten sänkts till behöver uppdragsgivaren arbeta ihop - en minskning med (eller ). Detta möjliggör självfallet en ökad efterfrågan på tjänster. Det kommer genom den föreslagna reformen att löna sig bättre att spara. Avkastningskravet på sparande minskar. För en individ med 48 procents marginalskatt som redan utnyttjat sparavdraget på blir kravet för att sparat kapital skall behålla sitt värde vid 4 procents inflation en nominell ränta på nästan det dubbla beloppet - . Efter den föreslagna skattereformen minskar kravet till . Genom de sänkta marginalskatterna blir också det skattemässiga värdet av avdrag betydligt lägre. Det innebär att räntekänsligheten ökar utan att individernas betalningsförmåga minskar genom särskilda avdragsbegräns- Mot. ] Vid en ränta för ett konsumtionslån på blir nettokostna- Sk374 den för normalinkomsttagaren . Efter den föreslagna skattereformen blir kostnaden . 5.10.5 Färre i fattigdomsfällan sitter många familjer fast i vad som brukar kallas fattigdomsfällan. De sammantagna marginaleffekterna till följd av marginalskatt, avtrappade bostadsbidrag och i vissa fall progressiva daghemsavgifter leder till att familjen inte genom eget arbete kan förbättra sin ekonomiska situation. Dessa negativa effekter minskar genom vårt förslag. Bara i undantagsfall kommer den totala effekten av skatt och avtrappade bidrag att överstiga . Dessutom kommer behovet av inkomstprövade bidrag att minska. I avsnitt 3 har tidigare redovisats hur väsentligt lägre än i jämförbara industriländer den svenska tillväxttakten varit . En stor del av denna utveckling kan hänföras till det höga skattetrycket och den dåliga skattestrukturen. Man torde kunna hävda att i resursbortfall blivit effekten av vår extrema skattesituation. Sänkt skattetryck och reformerad skattestruktur leder till en ökad tillväxttakt. Dessa effekter torde i viss utsträckning kunna göra sig märkbara på relativt kort sikt. På något blir effekterna omfattande. Mot bakgrund av de studier som gjorts av de dynamiska effekterna (se avsnitt 5.2) av skattesänkningar kan den skattereform som vi föreslår leda till en ökning av tillväxten i ekonomin med sammantaget . skulle därigenom ha goda möjligheter att återta sin forna tätposition bland västvärldens främsta industriländer. 6 Finansiella konsekvenser av förslagen i denna motion I tabellen nedan redovisas de statsfinansiella konsekvenserna av våra skatteförslag. Den helt dominerande delen av de skattesänkningar som föreslås tillfaller inkomsttagarna i lägre inkomstlägen. Av det statiskt beräknade skattebortfallet till följd av marginalskattesänkningen 1990 belöper sig nästan tre fjärdedelar på inkomster . Intäktsökning till följd av dynamiska effekter -1,5 -5,8 -0,6 -1,3 1 I en trepartimotion som väcktes finansierades det föreslagna vårdnadsbidraget bl.a. genom en minskning av schablonavdraget med . Vi vidhåller detta förslag. Marginalskattesänkningarna kan förväntas leda till dynamiska effekter på ekonomin (jämför avsnitt 4.2 och 5.9) som i sin tur skapar budgetförstärkningar och därmed kan ingå i finansieringen av de skattesänkningar vi föreslår . Arbetsutbudet kan förväntas öka och därmed leda till budgetförstärkningar på mellan 15 till 20 miljarder på lång sikt. På basis av studie kan man räkna med att 8 av dessa uppkommer , ytterligare 6 under det påföljande året och resterande budgetförstärkningar därefter. I det moderata budgetalternativet uppskattas budgetförstärkningen till följd av de dynamiska effekterna för till 5,8 miljarder, vilket är en försiktig beräkning. Detta innebär att den statsfinansiella nettokostnaden för här föreslagna skattesänkningar uppgår till . Under de följande åren sjunker nettokostnaden successivt till . Bedömningen av hur stor del av skattebortfallet som under nästa budgetår behöver mötas med besparingar görs i vår motion om den ekonomiska politiken. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkt skattetryck i samband med en genomgripande skattereform, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avreglering av avmonopolisering i samband med en genomgripande skattereform, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts i övrigt om inriktningen av en genomgripande skattereform, 4. att beslutar om ändring i skatteskalorna för grundbelopp och tilläggsbelopp fr.o.m. enligt vad som anförts i motionen, 5. att hos regeringen begär förslag om återinfört inflationsskydd i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att hos regeringen begär förslag om grundavdrag för barn i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att hos regeringen begär förslag om ändrad beskattning av kapitalinkomster och kapitalvinster fr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att hos regeringen begär förslag om reformerad bolagsbeskattning i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattesituationen för egenföretagare och ägare av fåmansaktiebolag, 10. att beslutar sänka schablonavdraget under inkomst av tjänst till fr.o.m. . gotab 16573, 1989