ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02A267 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:267 av m.fl. (c) Regeringen föreslår att riksdagsrepresentationen i minskas från fem till tre ledamöter. föreslås att landstingsförbundets representation minskar från två till en ledamot. Förslaget innebär att tre socialdemokrater och en moderat kommer att utgöra den politiska representationen i styrelsen. Vi anser att det är av största vikt att verksamhet förankras i alla riksdagspartier. Vi föreslår därför avslag på regeringens proposition och anser att bör begära ett nytt förslag som tar hänsyn till vad vi ovan anfört. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget om ändrad styrelserepresentation i samt hos regeringen begär nytt förslag i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () ()
mot · GC02A269 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :A269 av m.fl. (mp) Gränsvärden för kvicksilverexponering Mycket talar för att stränga gränsvärden bör införas för kvicksilverexponering. Det gränsvärde som finns bygger på en gränsvärdesdokumentation från arbetsmiljöexponering i klor-alkaliindustrin. Gränsvärdet där fastställdes /m3 luft. har bl.a. föreslagit sänkta värden till ca /m3. och har i en undersökning gjort jämförelser mellan kvicksilverupptaget i hjärnan med och utan klorgas i luften. Det visar sig att kvicksilverhalten i hjärnan blir betydligt lägre när möss utsätts för båda dessa gifter - detta tyder på att man inte kan använda en gränsvärdesdokumentation baserad på arbetsmiljön inom klor-alkaliindustrin för att bestämma gränsvärde för kvicksilver. Självklart kan förhållanden i klor-alkaliindustrin inte överföras till vare sig annan arbetsmiljö (där klor inte används) eller till miljöer där människor kontinuerligt utsätts för exponering av kvicksilverånga - t.ex. genom amalgamfyllningar som läcker. Det finns exempel på länder - t.ex. - som i detta avseende har kommit längre än . Där har man två gränsvärden: inom industrin /m3 luft och för bostäder /m3. Principen med två gränsvärden är värd att ta efter. Arbetarskyddsstyrelsen utreder det svenska gränsvärdet - det vore av vikt att man skiljer på kontinuerliga kvicksilverexponeringar och icke-kontinuerliga. Kvicksilverexponeringen från amalgam är att betrakta som kontinuerlig. Med anledning av ovanstående yrkas 1. att hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att vid gränsvärdesbestämning för kvicksilverexponering beakta att förhållandena i klor-alkaliindustrin inte kan överföras till andra förhållanden, 2. att hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att fastställa gränsvärden dels för icke-kontinuerlig exponering av kvicksilverånga, dels kontinuerlig exponering (t.ex. från amalgam i munhålan), 1 1988/89. 00 in oo rOn 3. att sorn sin mening ger regeringen till känna att Mot. 1988/89 gränsvärdesprövningarna bör påskyndas och att nuvarande gränsvär- A269 desansvariga myndighet bör inhämta kompetens kring amalgamfrågan. () ()
mot · GC02A271 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A271 av m.fl. (s) m.m. I budgetpropositionen 1988/89:100 föreslås en ändring vad beträffar sammansättningen av centrala styrelse. Förslaget ser ut som följer: Positivt med det nya förslaget är att handikapporganisationerna nu får representation i styrelsen. Det enligt vår synpunkt negativa är, att landstingsförbundets representation minskas från två till en. Från har fått i uppdrag att tillse att av alla anställda tas ur grupperna gravt fysiskt eller psykiskt handikappade eller psykiskt sjuka. Det kommer att ställa stora krav på och i detta sammanhang är det viktigt att i styrelserna - både den centrala och de regionala - ha en stark landstingsrepresentation. En annan av målsättningar är att skapa nya arbetstillfällen inom service- och tjänstesektorn. I denna strävan kommer man att i stor utsträckning få lita till den gemensamma sektorn. Förslaget att minska representation till förmån för en tredubbling av näringslivets förefaller därför stämma dåligt med de uppsatta målen för verksamheten. Framför allt kommer det att få ödesdigra konsekvenser om den tendens, som visas i årets budgetproposition vad gäller styrelsens sammansättning, också får genomslag när de regionala styrelsernas sammansättning skall fastställas. Det betyder i så fall att landstingens insyn begränsas och därmed också deras möjligheter att i samverkan med andra samhällsfunktioner finna enkla lösningar för vidareutveckling för de anställdas bästa. De sociala målen för verksamheten kommer förmodligen att bli svårare att uppfylla. Dessa är svårhanterliga på grund av bl.a. högt ställda avkastningskrav inom , vilket ofta leder till stress, hög sjukfrånvaro och utslagning av anställda. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs ^7 ^ 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om landstingens representation i centrala och regionala styrelser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att direktiven kring avkastningskrav kopplade till de sociala målen ses över. () ()
mot · GC02A272 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :A272 av och (båda fp) Arbete åt handikappade Arbetsmarknadssituationen för handikappade har inte blivit bättre trots att arbetslösheten för icke handikappade är den lägsta . Trots detta föreslås klart otillräckliga resursförstärkningar för kommande budgetår för att skapa bättre möjligheter för handikappade att få arbete. Statistiken över hur många handikappade som får arbete när de besöker en arbetsförmedling visar inte på någon positiv trend vid en studie över . Statistik kan vara svårtolkad och det är också AMS sökandestatistik. En sak torde dock vara uppenbar. Den utvisar att det inte har blivit lättare för handikappade att få arbete. I budgetpropositionen sägs ingenting om främjandelagen och AMS ansvar för att ta denna lag riktigt på allvar. Lagen har under de år den existerat, med några få undantag, spelat en mycket undanskymd roll. får inte längre undandra sig sitt fulla ansvar utan måste använda alla de instrument de politiska beslutsfattarna ställt till förfogande för att ge handikappade arbete. En aktiv tillämpning av främjandelagen måste bli en naturlig del i arbetsmarknadsverkets insatser. För att understryka hur viktigt detta är, måste en politisk markering göras. Det borde vara självklart att man inom ramen för de verksamhetsplaner, som utarbetas inom arbetsmarknadsverket, utarbetar planer för hur handikappade skall få arbete. I dessa planer bör också finnas en redovisning över hur främjandelagen skall användas. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att insatser för handikappades möjligheter till arbete skall stimuleras.
mot · GC02A273 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :A273 av () Lönebidraget Enligt AMS redovisning har 1 735 personer placerats med hjälp av detta lönebidrag. Siffran kan jämföras med att kvoten för /86 var 2 600. Man kan fråga sig varför inte fler än 1 700 har placerats trots att kön av arbetslösa med handikapp är stor. Enligt min mening är inte det särskilda lönebidraget på nuvarande nivå tillräckligt konkurrenskraftigt jämfört med andra samhällsstöd avsedda för såväl vanliga arbetslösa som för arbetshandikappade som arbetsgivare kan välja bland när de avser att anställa sökande med samhällsstöd. Man kan dessutom ifrågasätta om nuvarande ordning med att tilldela varje länsarbetsnämnd ett visst antal stöd är riktig, då det innebär onödigt byråkratiskt krångel som hämmar en praktisk hantering. Erfarenheten visar att det lätt blir så att man i början av budgetåret är för försiktig med att bevilja stöd för att i slutändan missa att utnyttja kvoten. När det gäller det vanliga lönebidraget har man ingen kvot - det är därför inte anständigt att ha kvoter för personer med de svåraste handikappen. Den uppföljning som AMS gjorde över kvarstående sökande med arbetshandikapp, visar att för närmare 7 000 personer, som var klara för arbetsplacering, stod enda hoppet till en plats inom Samhällsföretag. Detta är oroande. Det måste vara bättre att utveckla lönebidraget. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det särskilda lönebidraget.
mot · GC02A274 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:A274 av m.fl. (mp) Amalgam som risk i arbetsmiljön Amalgamet utgör en risk för alla de som kommer i daglig kontakt med det. Tandsköterskor har varit den grupp som varit mest i kontakt med amalgam - bl.a. genom att knåda amalgam med händerna, en metod som inte är så vanlig. Tandvårdspersonal som har symptom som kan härledas till kvicksilverförgiftning måste få relevant hjälp. Framför allt måste framtida risker elimineras. Detta sker bäst genom att amalgam avvecklas snabbt. Arbetarskyddsstyrelsen bör få i uppdrag att skärpa de föreskrifter som gäller för att skydda personal från kvicksilverförgiftning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att skärpa föreskrifterna för tandvårdspersonals hantering av
mot · GC02A275 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A275 av m.fl. (c) Sammansättningen av Samhällsgruppens styrelser I motion 1987/88 A257 föreslog vi en översyn av styrelsesammansättningen i Samhallgruppens styrelser för att öka antalet ledamöter med näringslivserfarenhet. Syftet med förslaget var att stärka Samhallgruppens förmåga att ytterligare förbättra sin affärsmässighet, vilket är av betydelse för företagsgruppens utveckling och ytterst en förutsättning för att skapa meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade. Bakgrunden är bl a att företagsgruppen i en framtidsbedömning av handikappades möjligheter till arbete inför 90-talet redovisat ett kraftigt ökande behov av arbetstillfällen, detta trots en kraftig efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden i övrigt. redovisas ett antal handlingsvägar för utveckling. Dit hör ökad satsning på service- och tjänsteområdet, tydligare branschstrukturering, mera medvetna affärsval och ökad internationalisering, allt enligt företagsgruppen nödvändigt för att upprätthålla det kommersiella underlaget för den nödvändiga sysselsättningen för handikappade. För att nå en sådan utveckling finns skäl att stärka företagsgruppens styrelsekompetens på det kommersiella området. Samhallgruppens 24 regionala företag (stiftelser) leds, liksom moderföretaget, av VD och varsin styrelse, vars sammansättning regleras i författningsbestämmelser som också i övrigt anger företagens organisation. Av den sammansättning som föreskrivs av författningen utgörs merparten, inklusive ordföranden, av representanter för landsting, arbetsmarknadsmyndighet och fackliga organisationer. Endast en av tolv i moderföretagets styrelse och två av elva i regionala styrelser föreskrivs skall ha näringslivsbakgrund. Vid arbetsmarknadsutskottets behandling av ovan nämnda motion (betänkande AU 87/88:11) framgick att utskottet från inhämtat att regeringen övervägde en genomgång av erfarenheter av styrelsesammansättningen såväl inom moderföretaget som inom de 24 regionala företagen, och därmed lät sig utskottet () nöja. Av arbetsmarknadsministerns redovisning i prop. 88/89:100, bilaga 12, framgår nu att hon ämnar föreslå regeringen att stadgar ändras så att bl a näringslivets representation förstärks i moderföretagets styrelse. Såvitt kan utläsas av propositionen berörs inte de 24 rörelsedrivande länsföretagen av förändringen, trots att det är i dessa företag de operativa besluten fattas. Regeringen bör därför enligt vår mening fullfölja intentionerna i vår motion och förstärka de 24 länsföretagens styrelserepresentation. 1988/89 skulle - som framhölls i vår motion från - understryka det stora A275 ansvar som åvilar också näringslivet när det gäller att bereda arbete åt arbetshandikappade, dvs låta dem bli en tillgång i samhället. Särskilt värdefullt vore om de mindre företagen med sina speciella erfarenheter blev bättre representerade. Mot bakgrund av det anförda hemställs att ger regeringen i uppdrag att fullfölja en översyn av styrelsesammansättningen i så att ökad näringslivserfarenhet kommer de 24 länsföretagen till del. () ()
mot · GC02A276 · 1989-01-25 00:00:00 — 9. att med avslag på prop 1988/89:100 som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av 5 000 ytterligare utbildningsplatser inom det reguljära utbildningsväsendet samt beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag till särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag för detta ändamål, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om formerna för redovisning av intäkterna till arbetslöshetsförsäkringen, 11. att beslutar till Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /90 anvisa ett förslagsanslag på 3 , 12. att bemyndigar regeringen att från berört konto hos till statsbudgetens inkomstitel överföra av intäkterna från arbetsmarknadsavgiften i enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89 A276
mot · GC02A279 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A279 av och (både c) Mot Bildskärmsarbete 1988/89 Det går aldrig att bevisa att något är ofarligt. Däremot kan man bevisa att något är farligt. Det är utgångspunkten vid diskussioner om t ex risker med bildskärmsarbete. Eventuella risker med bildskärmsarbete har uppmärksammats i hög grad . är dock vårt kunnande för litet på detta område. Docenten i medicinsk fysik vid , , uttrycker det så här i en artikel i tidskriften : Det verkar som om det händer något med gravida kvinnor som arbetar vid bildskärm mer än . Så gott som samtliga epidemiologiska undersökningar som gjorts visar på en ökning av antalet missfall i den gruppen. Exakt vad som händer vet vi inte, men arbetarskyddsstyrelsen borde agera på något sätt i frågan. Det som fått denne forskare att reagera är en amerikansk epidemiologisk undersökning som presenterades våras. Enligt docent visar denna undersökning på ett statistiskt säkerställt samband mellan antalet missfall och antalet arbetade timmar vid bildskärm. Bland dem som arbetar mer än var antalet missfall i det närmaste dubbelt så stort som för kvinnor som inte arbetade vid bildskärm. Även antalet missbildningar ökar, men där är inte sambanden med bildskärmsarbete statistiskt säkerställt. Så länge forskningen inte är helt entydig och klarläggande måste oro från allmänheten och uttalanden från erfarna forskare tas på allvar. Denna arbetsmiljöfrågas vidd framgår av att det i beräknas finnas närmare en miljon bildskärmar på våra arbetsplatser. För att bedöma risker krävs det kunskap. Beträffande strålning från bildskärmar och lågfrekventa elektromagnetiska fält saknas kunskap i alltför hög grad enligt många bedömare. Därför behövs forskning på området. Ovanstående visar enligt vår mening, att det är angeläget att göra en brett upplagd studie, där man tar in alla aspekter på riskerna med bildskärmsarbete. I väntan på att det kommer fram mer definitiva besked om riskerna vid bildskärmsarbete bör tiden för exponering begränsas. Arbetsrummen får inte vara för små och man bör se till att grannens apparat ej är placerad mot ryggen. Gravida kvinnor bör ges rätt till omplacering. 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar hos regeringen begära förslag om rätt till omplacering vid bildskärmsarbete enligt det anförda, 2. att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts beträffande forskning om bildskärmsarbetets arbetsmiljö. () ()
mot · GC02A280 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :A280 av Tom () Facklig bevakning av EG :s inre marknad I budgetpropositionen föreslår regeringen att bidrag uppgående till sammanlagt 3,8 miljoner skall utbetalas till de tre fackliga huvudorganisationerna LO, TCO och /SR för facklig bevakning av arbetet med EG:s inre marknad. Jag delar uppfattningen att det är av största vikt att de fackliga organisationerna aktivt deltar i det pågående europeiska integrationsarbetet, särskilt i arbetet med den s.k. sociala dimensionen, som berör flera centrala arbetsmiljö- och arbetslivsfrågor, och att organisationerna tillförsäkras bidrag av allmänna medel för detta ändamål. Regeringen föreslår att beloppet finansieras ur fonden för arbetsmiljöförbättringar. Avsikten är att fonden senare får i uppgift att i fortsättningen stödja de fackliga organisationernas medverkan i det europeiska integrationsarbetet. Jag anser det tveksamt om denna finansiering är den lämpligaste. Arbetsmiljöfondens medel bör användas för arbetsmiljöarbete i mera strikt mening. Finansiering över fonden innebär också att inte kommer att få årliga redovisningar om vilka medel som ställs till förfogande. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag till framtida finansiering av dessa bidrag i en sådan form att får möjlighet att följa kostnadsutvecklingen. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om finansiering av bidrag till de fackliga organisationerna för bevakning av EG:s integrationsarbete.
mot · GC02A283 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A283 av m.fl. (fp) Reformerad arbetslöshetsförsäkring Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi223 hemställs att hos regeringen begär förslag till reformering av arbetslöshetsförsäkringen enligt vad som anges i motionen. () () () () () () () () ()
mot · GC02A284 · 1989-01-20 00:00:00 — av och (båda fp) Utbildning av avbytare för djurhållare, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo291 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ordnar utbildning i form av 20-veckorskurser för avbytare i lantbrukets tjänst. () () gotab 17023, 1989
mot · GC02A286 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:A286 av m.fl. (mp) Invandrares meriter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf545 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att invandraren skall få sina meriter och betyg från andra länder godkända i ; i vissa fall dock med kravet och möjligheten att göra en kompletterande kurs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det skall vara en merit med kunskaper i ett av de stora invandrarspråken vid ansökan till utbildning och anställning i vård- och serviceyrken. () () 1 1988189.3 sami.
mot · GC02A287 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A287 av m.fl. (m) Upphävande av lagen om byggnadstillstånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo278 hemställs att beslutar avskaffa lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. () () () ()
mot · GC02A288 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A288 av m.fl. (s) Invandrarna och den svenska arbetsmarknaden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf547 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av att bättre förvalta utländska utbildningar i syfte att ge invandrare behörighet för den svenska arbetsmarknaden. () () () () () Per Stenmarck (m) () () () () () ()
mot · GC02A403 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A403 Lokalisering till av statlig myndighet Näringspolitiskt och befolkningsmässigt är län som en miniatyr av . Det går bra inom de flesta områden i södra delen men är besvärligt i norr. Befolkningen minskar i många kommuner, företag lägger ner eller minskar antalet anställda. Statlig verksamhet förekommer knappast alls och landstingsverksamheten inom psykvården, t.ex. det stora i , är nästan helt avvecklad. En statlig satsning i norra , förslagsvis i , skulle betyda mycket för framtiden i området. , som har 39 000 invånare, kan erbjuda lokaler och bostäder. Landsvägsförbindelserna är bra, speciellt E66:an norrut. Flyg finns på en timmes bilavstånd från och . (rälsbuss) till måste förbättras, och en statlig lokalisering skulle utgöra en god grund för såväl denna som de övriga kommunikationsinvesteringarna, vilka är nödvändiga för områdets framtid. motionerade jag om att någon enhet från med fördel kunde lokaliseras till . Denna tanke bör inte föras åt sidan. vill jag dock särskilt ta fasta på att budgetpropositionen föreslår utökat antal fängelseplatser. Detta skall i första hand åstadkommas genom att tidigare stängda platser vid Kumla, och skall öppnas. Om ytterligare fängelseplatser måste planeras framöver vill jag föreslå som lokaliseringsort. Där finns redan representerad genom en lokalanstalt, fängelset i . En utökning av antalet platser, som är 36, kan eventuellt ske i anslutning till nuvarande lokaler. Annars finns goda lokal- och markmöjligheter på området för . Där ligger också den fasta paviljong som är den enda i landet för högspecialiserad vård av patienter som dömts till mycket grova våldsbrott. I en annan motion från och bl.a. undertecknad har hemställts att den fasta paviljongen skall få finnas kvar som riksenhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av statlig utlokalisering till norra län, 1 1988/89.3 sami. 2. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. särskilt skall tas i beaktande vid eventuell fortsatt utökning A403 av antalet fängelseplatser.
mot · GC02A405 · 1989-01-13 00:00:00 — 1988/89 :A405 Regionalpolitiken har bedrivits med särskilda statliga stödmedel när det statliga lokaliseringsstödet introducerades. Syftet med regionalpolitikens framväxt är att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet. Glesbygdens utvecklingsmöjligheter måste också tas till vara. Det är viktigt att det regionalpolitiska arbetet bedrivs med inriktning på att främja en positiv utveckling av näringslivet i . En jämnare regional fördelning av arbetstillfällena måste uppnås genom att förutsättningarna för produktionen förbättras i områden med långvarig svag sysselsättning. De medel som skall användas för detta bör vara generella. Ett generellt regionalpolitisk! stöd är lätt att administrera, och det är lätt för den enskilde näringsidkaren att veta vilka förutsättningar som gäller. Ett av de nuvarande regionalpolitiska medlen är nedsatta socialavgifter. Avsikten med detta stöd är att förbättra förutsättningarna för näringsverksamheten i . Enligt lag om nedsättning av socialavgifterna i skall avgifter, som huvudsakligen är hänförliga till arbete inom gruvverksamhet, tillverkning, produktions- och varuinriktad partihandel, uppdragsverksamhet eller hotell-, pensionats- och campingverksamhet, sättas ned om verksamheten bedrivs i . Nedsättningen av socialförsäkringsavgiften är en stimulans för de branscher som åtnjuter nedsättningen. För att ge stödet bättre genomslagskraft bör målet vara att utvidga stödet till att också avse andra områden. Med hänsyn till utflyttningen från glesbygden i och jordbrukets dåliga lönsamhet bör nedsättningen av socialförsäkringsavgifter nu utvidgas till att också omfatta jord- och skogsbruket. För sysselsättningen i glesbygdsområden och i områden med en svag arbetsmarknad har jord- och skogsbruket stor betydelse. Särskilt som jordbruket är basen för kombinationer med turism och vattenbruk och många andra säsongmässiga arbetsmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring avseende reglerna angående nedsättning av socialförsäkringsavgiften för jordoch skogsbruk.
mot · GC02A408 · 1989-01-17 00:00:00 — [att hos regeringen begär förslag om lagändring för att möjliggöra kommunala poliser,8] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om stöd och stimulans till brottsofferjourer,8] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ungdomar i storstad,9] [att som sin mening ger regeringen till känna att statsbidrag till HIV/aids-bekämpning skall utgå till också efter 1990,9] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av utveckling av . (fp) () () () () () 1 1988/89:T209 2 1988/89:Sk803 3 1988/89:Jo719 4 1988/89:N208 5 1988/89:Fö705 6 1988/89: Bo206 7 1988/89: Ub805 8 1988/89:Ju807 9 1988/89:So210 29 gotab 16510, 1989