mot · GC02N416 · 1989-01-17 00:00:00 — Därför var elproduktionen i vattenkraften högre än normalt. Även kärnkraftsproduktionen var högre än normalt. 7.1 Nedläggning av två reaktorer till 1997 Det är mot bakgrund av ovan beskrivna besvärliga elförsörjningssituation som regeringens avsikt att stänga två reaktorer 1995 och 1996 skall ses. Det innebär ett bortfall med från produktionskapaciteten; ett bortfall som måste kompenseras med nya anläggningar eller minskning av elförbrukningen. Det är mycket tveksamt om en sådan utbyggnad överhuvudtaget är möjlig att genomföra om beslut om ett tak för koldioxidutsläppen skall respekteras. Ändå anser energiministern att beslutet om den förtida avvecklingen är oåterkalleligt, som hon underkänner prognoser i Elmarknadsrapporten. Senast måste beslut tas om vilka anläggningar som skall ersätta de två reaktorer som regeringen avser att ta ur drift . För att finna ersättning för de el som kommer att falla bort 199596 kommer socialdemokraterna att tvingas att föreslå utbyggnad av kraftslag som är baserade på miljöovänliga bränslen. Nedläggningen av de två första reaktorerna kommer att vara kostsam och bidra till en sämre miljö. har kolkraftverk framstått som det troligaste alternativet. Kol är en billig energiform. Investeringar i kolkraft kommer dock att bli dyra på grund av de omfattande krav på reningsanläggningar o dyl som är nödvändiga. Trots reningsåtgärder kommer kolkraftverk, som ovan redovisats, att vara ett betydande hot mot miljön. talas det alltmer om att ersättningskraftverken kan eldas med naturgas. Det är viktigt att komma ihåg att även kraftverk baserade på naturgas bl a bidrar till ökningen av koldioxid i atmosfären. 7.2 Fullständig avveckling till 2010 Det verkligt allvarliga läget för både ekonomi och miljö kommer att uppstå på grund av den förtida avvecklingen av de övriga tio reaktorer som regeringen vill genomföra . Med anledning av regeringens målsättning att stänga två kämkraftsreaktorer under 199597 samt lägga ner alla de övriga reaktorerna har statens energiverk försökt studera de troliga konsekvenserna för den svenska industrin. I en studie som färdigställdes : Elpriser och svensk industri (1988:7) konstaterade verket att det var rimligt att räkna med att de nuvarande elpriserna kring /kWh (för större förbrukare) kan förväntas stiga till ca /kWh fram till . Således en fördubbling av priset. Denna elprishöjning kommer att vara ett unikt svenskt fenomen. räknar med att elpriserna i utlandet kommer att stiga med kanske upp till motsvarande /kWh på grund av höjda kolpriser. Det skall då jämföras med ca höjning i . I nedanstående tabell visas elpriserna i ett antal länder. Elpriser i olika länder Officiellt elpris öre/kWh Inom EG förbereds nu en gemensam inre marknad även för elström. Det är ännu för tidigt att överblicka vilka konsekvenser detta kommer att få. Troligen innebär det billigare elpriser, även om det också kan innebära att en del specialavtal kommer att bli mindre fördelaktiga. En kraftig reell höjning av elpriserna i kommer enligt bedömning att få omfattande följdverkningar för den svenska industrin. Verket beräknar att sysselsättningen i elintensiva företag kommer att sjunka betydligt. I en situation med låg ekonomisk tillväxt i den svenska ekonomin kan upp till 150 000 jobb försvinna i samband med de omfattande strukturförändringar som följer av höjda elpriser. De branscher som främst drabbas är smältverken, delar av den kemiska industrin, järn- och stålverksindustrin samt viktiga delar av pappers- och massaindustrin. Det största hotet mot sysselsättningen kommer från den sistnämnda branschen. Det är främst tillverkningen av elkraftskrävande moderna produkter som hotas. Dit hör tillverkning av s k termomekanisk massa, CTMP-massa samt papperstillverkning som är baserad på dessa sorters massa. När massa- och pappersfabriker slås ut av höjda elpriser kommer detta att Mot. få omfattande följdverkningar även för annan sysselsättning på de drabbade N416 Dessa förändringar kommer huvudsakligen att drabba de delar av vårt land som redan har dåligt sysselsättningsläge - och Bergslagen. Dessutom kommer många småhus- och fritidshusägare att känna av verkningarna av de höjda elpriserna. Man kan räkna med att uppvärmningskostnaderna för ett ordinärt småhus kommer att öka med . Att bygga om ett hus från direktverkande elvärme till någon annan slags värmeledning kan kosta . Regeringens hållning är uppenbarligen att inte ens verkligheten skall få rubba awecklingsbeslutet. Utan att känna till miljökonsekvenser och ekonomiska konsekvenser, utan att ta hänsyn till effekterna på svensk industri och sysselsättning skall avvecklingen genomdrivas med sikte på en fullständig demontering av den svenska kärnkraften . Självfallet skapar denna energipolitik en betydande osäkerhet i det svenska samhället. De problem som svensk industri kommer att möta under den senare delen av kommer att mångfaldigas vi med nuvarande energipolitik kommer närmare . Det kommer att sätta sin prägel på allt industriellt beslutsfattande av långsiktig betydelse. i den svenska industrins historia finns det betydande frågetecken i det nära perspektivet om det kommer att finnas elenergi till rimliga priser. 7.3 Risken för planhushållning Genom de snäva marginaler för energiförsörjning som regeringens politik leder till kan mycket väl hamna i en situation med planhushållning av energianvändningen. De stigande priserna och tillgången på elenergi kan komma att tvinga fram en fördelning och en prissättning av el som i praktiken blir politiskt styrd. Det vore ett allvarligt slag mot det svenska industrisamhällets dynamik. Ändå synes detta inte vara någon tanke som är regeringspartiet främmande. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att undersöka hur konkurrensförhållandena för den elintensiva industrin påverkas av stora elprishöjningar. redovisa eventuella behov av åtgärder för att behålla rimliga konkurrensvillkor för denna industri som kärnkraftsawecklingen genomförs. I den första rapporten från LO:s demokrati- och inflytandekommitté Välfärdsstaten och sparandet föreslås regionala hushållningsstiftelser. Dessa stiftelser skall tillskapas för att finansiera övergångskostnaderna när kärnkraften avvecklas. Gruppen redovisar följande kostnader som skall finansieras om kärnkraften skall avvecklas: - byggandet av 10 000 MW ersättningskraft kostar enligt gruppen . - alternativt kan man, menar gruppen, undvika byggandet av en del av denna ersättningskraft om man konverterar värmesystemen i 500 000 småhus som har direkt elvärme. En sådan konvertering kostar Mot. 1988/89 100 000 per småhus. Ytterligare 250 000 småhus är helt beroende av N416 elvärme och kan konverteras för . - kostnaden för att ersätta 30 000 arbetstillfällen kostar lågt räknat . Gruppen refererar till uppskattning att 15-150 000 jobb kan gå förlorade. Totalt menar gruppen att omställningen kommer att kosta . Detta kan finansieras genom ett kollektivt sparande i stiftelser med regionala styrelser. Sparandet bör ligga på mellan 0,5l%av BNP. Avvecklingen av kärnkraften kan med andra ord ge det svenska samhället en planhushållningschock . 8 Grunderna för energipolitiken 8.1 Osäkerhet med socialdemokraterna Frånvaron av sakligt hänsynstagande har blivit ett bärande element i socialdemokratisk hantering av energifrågor. Det ger i sig en ytterligare osäkerhet om den framtida energiförsörjningen. I en interpellationsdebatt gick , och till häftiga angrepp på den borgerliga regeringen som då avvaktade med ett beslut om huruvida skulle tas i drift. Mot bakgrund av att socialdemokraterna numera vill lägga ner kärnkraften till en kostnad av och är beredda att ta de kostnader för en samhällsomställning som enligt LO-gruppen kostar mellan 115150 miljarder kronor- kan det vara värt att notera att då attackerade för att det kostade per dag att inte låta gå i gång. attackerade med följande ord: För det andra - om ni verkligen är intresserade av säkerhetsfrågorna - borde ni också ta upp frågan om miljö- och hälsoriskerna från andra energislag med minst samma allvar. Då borde ni för det tredje inse att arbetslöshet också är något som drabbar människors hälsa mycket allvarligt. Men med sin skyddade tillvaro i hela sitt långa liv har kanske ännu inte kommit i kontakt med vad det kan komma att innebära. Jag kan försäkra att vi som t. ex. representerar och Forsmarksarbetarna här i däremot vet vad det innebär. redogjorde i debatten för ställningstagande med följande ord: Vad som har kommit fram och vad som har påverkat människors bedömningar är de risker, som finns förenade med andra energikällor och vilka av kommissionen bedömts vara minst lika allvarliga för hälsan och miljön, dels hänsynen till samhällsekonomin. Det är något som människor tar hänsyn till, liksom till att har kommit fram till att det från hälso- och miljösynpunkt inte är nödvändigt eller befogat att avveckla kärnkraften, och 16 att det med hänsyn till samhällsekonomin skulle innebära alldeles för svåra Mot. påfrestningar för det svenska samhället och leda till effekter för människors N416 välfärd och hälsa, som vi inte kan acceptera. , som hade interpellerat om de samhällsekonomiska konsekvenserna av den borgerliga regeringens energipolitik, yttrade 1978 följande: Socialdemokratin röstade för 13 reaktorer i . Vi stod för den uppfattningen i valrörelsen, och vi står för den efter valet. har socialdemokraterna bytt uppfattning ett flertal gånger, inte efter val men framför allt före val. års val bytte de uppfattning från den som de så häftigt i den ovan refererade debatten slogs för. års val bytte de åter uppfattning, trots att de i den egna propositionen redovisade att det inte fanns någon saklig grund för en förändrad bedömning av säkerheten vid de svenska kärnkraftverken. Den expertgrupp som tillsattes i full politisk enighet efter skrev nämligen i sin rapport följande: Allmänt kan konstateras att olyckan i Tjernobyl inte bragt några tidigare okända säkerhetsfrågor, som inte belysts i tidigare säkerhetsanalyser av svenska och utländska reaktorer. De ovan angivna tekniska skillnaderna leder till slutsatsen att olyckan i Tjernobyl inte ger anledning att ompröva den tekniska riskbilden vad gäller haverier i svenska reaktorer. Trots detta vill nu företrädare för de svenska socialdemokraterna - utan hänsyn till ekonomiska eller miljömässiga konsekvenser - avveckla två reaktorer till kostnader på och förslösa hela det svenska kärnkraftskapitalet genom att avveckla samtliga reaktorer . Denna politiska inställning har de intagit trots att reaktorerna drifts- och säkerhetsmässigt kan fungera ytterligare . Det är svårt att finna en genuin energipolitisk övertygelse till grund för de kostnader och den osäkerhet som regeringen åsamkar det svenska samhället. Regeringens agerande står i strid med den egna sakliga övertygelsen. Frånvaron av sakliga skäl och beslut baserade på egna överväganden skapar en total osäkerhet kring den framtida energipolitiken. Denna osäkerhet för svenskt näringsliv skall ses tillsammans med den osäkerhet som regeringens Europapolitik skapar vad gäller svenska företags villkor och förutsättningar på den europeiska marknaden samt den osäkerhet som slumpvisa och godtyckligt återkommande engångsskatter och likviditetsindragningar skapar. Osäkerheten motverkar investeringar i och stimulerar till svenska företags utlandsinvesteringar. uppgick svenska företags nettoinvesteringar utomlands till . Den genomsnittliga ökningstakten vad gäller volymen av dessa investeringar har varit medan utländska direktinvesteringar netto ökat med enbart . är en förutsättning för svenska företags internationella konkurrenskraft men Mot. den kraftigt växande volymen är ett direkt underkännande av den N416 ekonomiska miljö som svensk socialdemokrati erbjuder utvecklingskraftiga företag i . En allvarlig konsekvens av regeringens energipolitik är att den underminerar förutsättningarna för långsiktig planering bl.a. inom industrin. Därmed medverkar regeringen också till att devalvera förtroendet för politiken. Det drabbar industrisamhället i dess helhet, inte bara dess energiförsörjning. Denna osäkerhet är en vidare och långsiktigt allvarligare effekt än den osäkerhet om den framtida energiförsörjningen som avvecklingsbesluten mer konkret skapar. Regeringens oförmåga att lämna ett klart besked i frågan om ersättningen till kärnkraftens ägare bidrar till denna osäkerhet. Blott det faktum att inte självklart uttalar att svenska staten skall göra rätt för sig när den utan att kunna hänvisa till sakliga grunder förbjuder kärnkraftens ägare att producera el ur vissa reaktorer är ytterligt anmärkningsvärt. bör ge regeringen till känna att svenska staten, om en avveckling slutligen genomföres, skall ersätta ägarna för de förluster som staten genom politiska beslut åsamkar dem. 8.2 Respekt för folkomröstningsresultatet Det enda sättet att åtgärda osäkerheten är att tvinga fram en långsiktighet i den svenska energipolitiken. Resultatet i kärnkraftsomröstningen måste självfallet respekteras. På de röstsedlar som både Linje 1 (med stöd av bl a moderata samlingspartiet) och Linje 2 (med stöd bl a av socialdemokraterna och ) presenterade stod: Kärnkraften avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. För att bl a minska oljeberoendet och i avvaktan på att förnybara energikällor blir tillgängliga används högst de 12 kärnkraftsreaktorer som är i drift, färdiga eller under arbete. Ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma. Säkerhetssynpunkter blir avgörande för den ordning i vilken reaktorerna tas ur drift. Under folkomröstningskampanjen hävdade företrädare för Linje 2 som ett motiv för att antyda avveckling att kärnkraftsreaktorernas tekniska livslängd skulle vara . Såväl företrädare för kärnkraftsindustrin som oberoende experter har allt ofta understrukit att kärnkraftsreaktorernas tekniska livslängd är . skrev i betänkande NU 1987/88:40 Det beslut som har fattat om en bortre tidpunkt för kärnkraftsavvecklingen får, menar utskottet, inte ses som en ren framräkning grundad på bedömningar om reaktorernas sannolika livslängd. Hittillsvarande analyser motsäger inte det ursprungliga konstruktionsvillkoret att en reaktortanks livslängd är . Livslängden går givetvis inte att exakt fastställa , men allt talar för att den väl överstiger . Det innebär således att kärnkraftverken bör vara i drift även efter 2010, det årtal till vilket socialdemokraterna har utlovat att Mot. 1988/89 alla svenska kärnkraftsreaktorer skall vara nedlagda. Moderata samlingspartiet sluter upp bakom folkomröstningens resultat. En avveckling av två reaktorer kan inte vara förenlig med detta. - Avvecklingsbeslutet forcerar fram investeringar i och en ökad användning av fossila bränslen, som folkomröstningen ansåg skulle undvikas genom att de planerade reaktorerna används. - Avvecklingsbeslutet bygger inte på någon bedömning av reaktorernas säkerhet som motiverar att de skall tas ur drift. - En förtida avveckling, som kostar , drabbar vår välfärd genom kraftigt stigande elpriser, som drabbar dels industrin på grund av försämrade konkurrensvillkor, dels hushållen i form av högre kostnader. - Behovet av el kommer inte att kunna tillgodoses på ett tillräckligt säkert sätt . Det är inte möjligt att ersätta kärnkraften utan att bryta mot det av satta taket för koldioxidutsläppen. prognoser - som inte accepteras av energiministern - visar på ett växande elbehov som nödvändiggör kärnkraften om man inte skall acceptera både elbrist och ökade luftföroreningar. - En avveckling av kärnkraften kommer att ge den energiintensiva industrin i betydande sysselsättningsproblem. Det finns mycket som talar för att regeringen inte kommer att ta hänsyn till dessa problem utan i stället forcera en avveckling utan hänsynstagande till folkomröstningens utslag. Energiministern har till exempel förklarat att det av fattade beslutet är oåterkalleligt. Jag har lärt mig att och regeringen måste fatta oåterkalleliga beslut. Det skall inte vara en omprövning 1990. (nr 471988) Trots denna bestämdhet är regeringen osäker om konsekvenserna av avvecklingsbeslutet: - En särskild utredare skall undersöka hur konkurrensförhållandena för den elintensiva industrin påverkas av stora elprishöjningar samt föreslå åtgärder för att behålla rimliga konkurrensvillkor. - skall tillsammans med klarlägga hur en miljöanpassad energiförsörjning kan utformas. har också fått i uppdrag att utreda hur beslut om ett tak för koldioxidutsläppen skall kunna fullföljas. - Regeringen skall utreda de samhällsekonomiska konsekvenserna av kärnkraftsavvecklingen. Regeringen förefaller emellertid inte beredd att ta hänsyn till vad dessa utredningar kan komma att visa. Energiministern accepterar t ex inte prognoser över det framtida elbehovet. Ett omfattande utredningsmaterial förelåg redan innan beslutet om en avveckling fattades. Det visade på betydande miljömässiga, ekonomiska och sysselsättningsmäs Regeringen synes vilja förneka och ständigt utreda Mot. 1988/89 konsekvenserna av den egna politiken. Regeringens nuvarande politik lägger grunden för så betydande avsteg från de villkor som folkomröstningen satte att det finns fog för att underställa svenska folket frågan om den förtida avvecklingen i en ny rådgivande folkomröstning om majoriteten i 1990 fortfarande vill avveckla två reaktorer . En avveckling med så stora konsekvenser bör inte göras utan att svenska folket först har fått en möjlighet att yttra sig. Folkomröstningen gav ett klart utslag för att kärnkraften skulle användas så länge säkerheten medger. Detta utslag skulle kunna ge svensk energipolitik en säker och stabil grund. bör ge regeringen tillkänna att den framtida energipolitiken skall följa folkomröstningens utslag. Energipolitiken bör syfta till att mobilisera vårt samhälles resurser för energitillförsel och medverka till en miljövänlig energianvändning. Den nuvarande energibeskattningen motverkar delvis dessa syften. Bl a har kolet en skattemässigt gynnad ställning i förhållande till t ex naturgas. En sådan beskattning ter sig ur miljösynvinkel orimlig. Vi anser att den nuvarande energibeskattningen skall ersättas med ett nytt system för uttag av skatter och avgifter. Energisektorn bör inlemmas i mervärdeskattesystemet. Miljöavgifter bör införas på olika miljöfarliga utsläpp i samband med bränsleanvändning. Kombinationen av en annan typ av beskattning och uttag av miljöavgifter kommer att leda till decentraliserad hushållning med energi. Enskilda aktörer ges möjlighet att ta vara på de möjligheter modern teknologi ger. bör ge regeringen tillkänna vad som anförts om en övergång till mervärdebeskattning och miljöavgifter. I ett internationellt perspektiv kommer kärnkraften att spela en allt viktigare roll för elproduktion. Rätt tillämpad är kärnkraftsteknologin både säker och ekonomisk. I ett antal länder - främst i de kommunistiska diktaturerna - har kärnkraftsteknologin misskötts. Där har man låtit militära och kortsiktiga ekonomiska motiv gå före säkerhetskraven. Resultatet av detta blev uppenbarat i Tjernobyl. Även i en del andra länder används omodern teknologi eller en dåligt utvecklad kontrollverksamhet. Kärnkraftsteknologi kräver noggrann kontroll. Alla länder bör därför, enligt vår mening, öppna sina kärnkraftverk för inspektion av . finns det ett antal olika projekt som syftar till att utveckla mindre, billigare och ännu mera lättreglerade kärnkraftverk och kärnvärmeverk. hade tagit fram utvecklingsunderlag för kärnvärmeverket Secure och kärnkraftverket . Liknande arbete sker nu i andra länder. Även i bör kärnkraften spela en viktig roll . De nuvarande 12 kärnkraftverken bör i enlighet med folkomröstningsresultatet 20 användas under dessas livslängd. Under de år som de svenska kärnkraftver- Mot. 1988/89 ken har varit i drift har drifts- och säkerhetsanläggningar successivt ytterliga- N416 re förbättrats. Det är naturligt att en sådan utveckling fortsätter under de årtionden som de svenska reaktorerna bör vara i drift. Sorn visats ovan kommer elförsörjningsläget redan vid nedläggning av två reaktorer att bli mycket svårt. Elförsörjningen kommer vid den avveckling som regeringen planerar inför åren 2000-2010 att bli mycket bristfällig. Höga elpriser, otillförlitlig krafttillgång och igångsättning av miljöförstörande fossileldade kraftverk kommer att prägla dessa år. i en situation där kärnkraften bibehålies under reaktorernas livslängd finns det anledning att tro att den ökade elförbrukningen kan leda till både energi- och effektbrist . Det innebär att mindre kompletteringar bör göras till det svenska elförsörjningssystemet för att motsvara den ökade efterfrågan. Det är en grannlaga uppgift att finna nya kraftkällor som inte ökar miljöförstöringen. bör förutsättningslöst studera användningen av den nya kärnkraftsteknologin som nämnts ovan. 1 ett kortare perspektiv är det dock nödvändigt att finna andra kraftkällor. De stora orörda Norrlandsälvarna bör inte exploateras. Det är en öppen fråga om en fullständig kärnkraftsavveckling kan förenas med ett bevarande av dessa älvar. Det finns dock ingen anledning att - som många socialdemokrater vill - bygga ut en eller flera av dessa . Målsättningen måste vara att även framtida generationer skall uppleva hur dessa älvar forsar fritt. Inom ramen för existerande vattenkraftsanläggningar kan det finnas en potential för att bättre utnyttja vattnets energi. En övergripande målsättning bör vara att beslut om koldioxidutsläppen måste respekteras. Det innebär att i den mån fossila bränslen utnyttjas måste detta kompenseras genom att annan förbränning upphör. En ökad biomassetillväxt kan även motverka den ökade halten koldioxid i atmosfären. har utredningar angående elproduktion från biomassa givit alltför höga priser för att det nu skall vara motiverat med verksamhet i full skala. I första hand bör därför naturgas väljas för nytillkommande kraftproduktion. Genom att nyttja naturgas för såväl kraftproduktion som för den värmeproduktion som sker med hjälp av kol eller olja kan det finnas möjligheter att öka elproduktionen utan att öka koldioxidutsläppen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en övergripande uppgift för svensk energipolitik - att säkra tillgången på energi till låga kostnader, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en långsiktig och stabil energipolitik, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om vikten av att ägare till kärnkraft får ersättning för N416 de kostnader som statens politik åsamkar dem, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av att den framtida energipolitiken följer folkomröstningsresultatet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om förändring av nuvarande energibeskattningssystem, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om tillkommande elproduktionskapacitet. () () () () () ()