mot · GC02N368 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N368 av m.fl. (vpk) , EG och informationsteknologin (IT) Konsekvenserna av denna oprövade och ofullgångna programteknik som börjar användas över hela världen kommer att vara lika smygande, lika svårförutsägbara och svåröverskådliga som miljökatastroferna som uppstått i släptåg på de kemiska utsläppen från industri, jordbruk och kraftverk. (, professor i datorsystemteknik, , uttalat ) () ägnade sig åt ett utvecklingsprojekt kallat 80. Syftet var att ta fram konkurrenskraftiga flygburna datorer för militära tillämpningar. Åtgärder för att försöka minska det ensidiga beroendet av utländska tillverkare för strategiska komponenter var ett viktigt motiv. Industrifusioner och inhemska rationaliseringar har gjort att länder i endast har en eller ett par större industrier inom de militära tillverkningsområdena. har i stort sett endast en flygindustri, , ett artilleriföretag, , och en flygmotorfabrikant, . Strävandena efter minskade kostnader är högaktuella för vidkommande. Det är därför inte helt otänkbart att det samgående mellan , som aviserades ryktesvägen och via massmedia, kommer till stånd. Andra möjligheter ges genom internationell arbetsfördelning. extrema export- och importberoende understödjer en sådan utveckling. Det är ett välkänt faktum att det existerar ett nära samband mellan viss avancerad civil teknologi och militära tillämpningar inom . allt intimare projektsamarbete med EG och Eureka måste därför analyseras ingående. Varför skräms EG-anhängarna? I det nuvarande politiska klimatet i försöker politiska anpasslingar och harmoniseringsivrare spela på myten om att som litet industriland är hårt klämt mellan de storas sköldar, dvs. Varningsrop skallar om att vårt land håller på att portugaliseras eller bli en fattig kusin från landet. Det påstås att omvandling inför det västeuropeiska integrationsarbetet kommer att bli plågsam, men att vi måste inordna oss för näringslivets skull. Vpk befarar att EG-propagandan, genom sin brist på analys och genom halvt uttalade hot om utsatthet, kan spela reaktionära krafter i 1 1988/89.3 sami. Det finns risk för att ett korporativistiskt samhälle håller på att Mot. Där tidigare klara gränser fanns mellan industri och stat, eller N368 mellan grundforskning och tillämpning, sker en diffus sammansmältning. var relationerna mellan och EG ganska okomplicerade på frihandelsavtalets grund. har EG:s nya teknik- och industripolitik på ett markant sätt påverkat den svenska hållningen. Genom olika nätverk, projektsamarbeten och underlydande partssammansatta grupper forceras ett teknologiskt och industriellt utvecklingsarbete, skyddat från demokratisk insyn. I dessa kretsar svetsas nytända dataforskare samman med den nationella politiska och den transnationella industrins eliter. Här formas en hybrid genom EG:s, EFTA:s och Nordiska ministerrådets olika samverkansformer, där stormaktspolitiska strategier och föregivet öppet FoU-samarbete ingår i spelet. Det är alltså inte enbart tullmurar som rivits; gränserna håller på att lösas upp i flera bemärkelser. Skillnaderna mellan det civila och det militära suddas ut alltmer. Ett nytt kodifierat språkbruk växer fram. Besynnerliga bokstavskombinationer och förkortningar med amerikanskt ursprung är ett kännemärke i denna nya näringslivsanpassade EG-värld. Vem kan vara säker på att det bakom oskyldiga bokstäver som ESPRIT, DRIVE eller RACE inte finns strategiska projekt med koppling lika gärna till ett militärindustriellt som ett bilindustriellt komplex? Hur många vet att det bakom finns ett internationellt syndikat som har ambitionen att bygga upp världens största elektroniska vägtransportsystem? Högst en promille av befolkning har fått information om att de som skattebetalare redan finansierar detta projekt för ökad massbilism i . Enligt uppgift presenterar regeringens IT-delegation de projekt och projektområden som valts ut för . Den första IT 4-konferensen är utlyst till den 26, dvs. en dag efter allmänna motionstidens utgång i riksdag. har delegationen godkänt omkring 40 projekt. För dessa har avsatts ca 290 milj. kr. av de statliga 495 milj. kr. som IT4 omfattar. av de avsatta medlen går till forskningsinstitut, universitet eller högskolor. Dessutom har det reserverats omkring 140 milj. kr. för projekt/ projektområden, men där krävs det, enligt IT-delegationens kanslichef, ytterligare beslut innan några projekt kan komma igång. (Dessa uppgifter är lämnade till .) Delegationen har godkänt ett antal projektansökningar angående bilindustrins Prometheus-projekt. Kostnaderna uppgår till 100 milj. kr. varav IT 4 bidrar med 40 milj. kr. Internationella och nationella samband - en återblick har , då han var industripolitiskt ansvarige, varit en pådrivande kraft för att inpränta bilden av ett utarmat . Det uppstod ett starkt propagandistiskt tryck bakom påståenden om att höll på att duka under av åderförkalk- Mot. ning, dvs. industriellt och teknologiskt. Den uppmålade hotbilden om N368 efterblivenhet, i förhållande till och , fick så småningom avsedd effekt. - 1981 ordförande tog initiativet till en rundabordskonferens med ledarna för 12 stora elektronikföretag. - 1982 Davignon lanserade officiellt tanken på informationsteknologiskt FoU-samarbete kring ESPRIT. - 1982 Volvochefen ansåg i ett tal i att det behövdes en ny Marshallplan för att motverka åderförkalkning. - 1982 (strax efter regeringsskiftet) uppvaktades den nyutnämnde socialdemokratiske industriministern i av chefen för , , . (Rifa-chefen flyttades till chefsstolen på EIS, ; numera är som bekant generaldirektör för nya Affärs-SJ.) uppdrag hos var att för Ericssonkoncernens samt ASEA-Hafos räkning inspirera regeringen till ett nationellt mikroelektronikprogram (NMP). - 1983 antog EG-parlamentet en rapport om vapenanskaffning och vapenexport. IEPG:s medlemsregeringar uppmanades att samarbeta med som grupp och inte genom bilaterala avtal. (Alla europeiska medlemmar av NATO-alliansen är också medlemmar i , vilket fungerar som ett informellt forum där ländernas statssekreterare möts.) - 1983 konstituerade sig de s.k. Rundabordsindustrialisterna och gav rang som ordförande. Klubben hade växt till 27 medlemmar. Även ASEA-chefen tillhörde nu den exklusiva organisationen. - 1983 (dec) godkände den svenska ett förslag från dåvarande industriministern om att upprätta ett nationellt program för mikroelektronik (NMP). Beslutet innebar ett kraftigt vidgat ekonomiskt åtagande för staten. NMP var den första samlade programsatsningen inom elektronik- och informationsteknologiområdet i . Programmet öppnade vägen för stödformer och FoU-politiska styrmedel på ett sätt som aldrig prövats tidigare. - 1984 beslutade att starta ett omfattande och långsiktigt industriellt mikroelektronikprogram - ESPRIT - med regeringar, storkoncerner samt institutioner och högskolor som deltagande finansiärer. Det är det största och högst prioriterade av EG:s program med en budget på . - 1984 tog på sig ett aktivt ordförandeskap för EFTA. Planerna på att etablera en ny bas för en 17-nationersmarknad diskuterades intensivt. - 1984 (april) Ministermötet med deltagare från både EG och EFTA tog initiativ till den s.k. Luxemburgdeklarationen, vilken fastslår vikten av att bygga upp ett dynamiskt område i " för hela EG- och EFTAområdet. Den gamla hotbilden plockades fram igen; det heter bl.a.: 1 * 1988/89.3 sami. Länderna i har kommit till insikten att samarbete inom forskning- Mot. 1988/89 en är en absolut nödvändighet som motvikt till de främsta konkurrenterna N368 och . Dessutom finns det redan ett etablerat industriellt samarbete mellan företag i och EFTA. (och den västeuropeiska integrationen, regeringens proposition 1987/88:66) 1984 (dec.) Rundabordsindustrialisterna presenterade genom sin ordförande projektförslagen om Felande Länkar. Scandinavian Link, motorvägssystemet för linjen lanseras. 1985 (jan.) Uddevallapaketet presenterades: ny Volvofabrik samt en motorvägsbyggnation för väg E6, - . 1985 () Finansminister reste till möte på olika platser i som ambassadör för . Statsrådet propagerade för liknande satsningar för övriga länder för att få fart på tillväxten. Under ledning pågick ett utredningsarbete på för att bl.a. samordna ScanLink-planerna med den nordiska Handlingsplanen för ekonomisk utveckling. Gruppen med den tyngsta utredningsbördan gick under beteckningen Gyllenhammargruppen under ledning av . 1986 (okt.) program startade med bilkoncerner, regeringar och forskningsinstitut som inblandade parter. 1986 begärde STU hjälp av för att kunna gå vidare på ett IT-program för systemtillämpningar: dator-, styr- och kommunikationssystem och dessas basteknologier. ASEA, , /Combitech, , FFV m.fl. kontaktades. En handläggare på industridepartementet tog över beredningen. För att lösa finansieringsfrågan ingrep snart försvarsmyndigheterna och utlovade ett visst stöd i ett nationellt ITprogram. gav liknande löften och under press omdisponerade industriministern anslag från . 1987 (våren) Regeringen lade fram sin näringspolitiska proposition, där ett IT-program återfinns som ett huvudförslag, uppdelat i ett IT 2, IT 3 och IT 4, med modell från NMP. 1987 (sommaren) Den s.k. IT-delegationen tillsattes med uppdrag från regeringen att utarbeta en plan för industriella utvecklingsprojekt inom informationsteknologin (IT 4). Delegationens ordförande är STU:s generaldirektör . Ingår gör också generaldirektörerna (), (FMV) och (statskontoret) samt direktörerna (AB ), (), (), () samt (). Per Strangert representerar industridepartementet. 1987 (dec.) Regeringen lade fram sitt förslag till svensk EG-anpassning i dokumentet och den västeuropeiska integrationen (prop. 1987/88:66). FoU-samarbete och kommunikationer upptar en stor del av materialet. Regeringen aviserade här nya öppningar för deltagande i bl.a. - 1988 Regeringen presenterade sin omfattande trafikproposition Trafikpolitiken inför 90-talet, 1987/88:50, vilken innebär en helt ny strategi och ett långsiktigt förslag med inriktning på omfattande förändringar av infrastrukturen. SJ sprängs i ett Affärs-SJ och ett nyinrättat . Regeringen talar i propositionen om vägpolitiken och bilismen med ord som en ny fas i utvecklingen och om intelligenta fordon på intelligenta vägar. De återfinns ordagrant i en av de underlagsrapporter som beställdes av departementet. Där fanns också de scenarier som beskriver bilismens nästa fas i skepnad av en svensk i en totalintegrerad europeisk massbilism. - 1989 IT-delegationen anordnar den första IT 4-konferensen. Transporttekniska system; 4-planen ger följande beskrivning: - Man kan särskilja flera olika systemnivåer i ett framtida väginformationssystem. Den lägsta nivån är ny elektronisk utrustning i fordonet som autonom enhet. Med hjälp av olika sensorer och ett databehandlingssystem förser man föraren med information om vägtrafiken och vilka hinder som föreligger. Nästa nivå är att införa telekommunikation mellan fordon och andra trafikanter i ett närområde. Den övergripande nivån skulle bli trafikledningssystem inom städer, regioner och hela trafikområdet, exempelvis , på samma sätt som det finns lufttrafikledningssystem. - Aktiviteter finns runt om i världen för att införa dylika system. I har EG inom sitt ramprogram för FoU initierat forskningsprogrammet , som genomgår en definitionsfas och vars verksamhet koncentreras till den övergripande systemnivån och infrastrukturen. - Bilindustrin i har inom ramen för Eureka tagit initiativ till ett mångårigt experiment- och demonstrationsprogram, , i vilket även myndigheter, universitet och elektronikindustrin deltar. Det långsiktiga syftet med är att skapa ett gemensamt europeiskt trafiksystem. - För att skall kunna förverkligas krävs insatser inom bl.a. områdena kunskapsbaserade system, kommunikation och mikroelektronik. Detta är en standardiseringsuppgift som kräver ett ökat samarbete och samförstånd mellan nationer. Det statliga har varit engagerat i . Det sägs i ett osignerat PM att lovat fortsatt stöd. Där heter det också att Även om FMV ej är intressent finnes möjligheter till synergieffekter med flera projekt inom FöIT. Om STU: Genom projektets europeiska samarbete inom industrin och forskarsamhället kan de svenska programmen Ny teknik och Ny kunskap' berikas. Organisationen kring detta IT 4-projekt är gjord efter modell från olika andra samordnade EG-projekt. Företagen som deltar som forskningspart betalar tillsammans motsvarande summa som staten i de olika FoUinsatserna. Så gör enligt uppgift även de svenska, , , Kistaindustrier, m.fl. som ingår i . Sensorteknologier verkar intressanta för IT 4: Mot. Inom finns ett flertal industrier uppbyggda omkring sensorsystemprodukter. Dessa intar i flera fall en framskjuten position internationellt. Flera exempel finns, bl.a. inom försvarsindustrin. Med hänsyn till de stora ansträngningar som görs internationellt inom forskning och utveckling är det angeläget att undersöka möjligheterna att inom IT 4-programmets ram etablera projekt inom detta område. En sida av denna typ av projekt är att ett industriellt och internationellt samarbete skall ske under konkurrens, men trots detta leda till att resp. involverat företag utvecklas mot allt större specialisering. Denna arbetsdelning innebär i sin tur att de största företagens internationella styrka växer inom resp. område och företagskoncentrationen ökar. Verkligheten har bekräftat att så sker. har visat ett närmast panikartat intresse för att ta sig in i det teknologiska FoU-samarbetet i och EG. Men via ESPRIT har det visat sig svårt. Eureka-forskningen blev därför en inkörsport med hjälp av dåvarande ordföranden i Rundabordsindustrialisternas klubb, Ett av projekten på IT-området bygger helt följdriktigt på de västeuropeiska bilfabrikanternas IT-förslag, döpt till . Samtliga företag tillhör den grupp av koncerner som anslutit sig till Davignons ursprungliga Rundabordsgrupp för elektronikindustrin. Den övernationella organisationen för bilindustrins och länderregeringarnas (EG, EFTA) teknologiska samarbete arrangerar egna kongresser. I vårt land heter projektorganisationen . Den presenterar sin vision på följande sätt (i en inte helt färsk PM): Förarna kommer att få stöd av tänkande datorer, som installeras i bilen. Dessa är programmerade med strategier för att kunna hjälpa föraren att bemästra kritiska situationer, som i annat fall kan sluta med en olycka.... Då motorvägar erbjuder relativt enkla förhållanden för datainsamling, handlar en av modellstudier om den olycksfria motorvägen.... High-tech till lågt pris kan bara bli verklighet vid massproduktion, eftersom utvecklingskostnaderna då blir låga.... Bland experterna fanns bästa vetenskapsmän och ingenjörer från områden som elektronik, bilteknik och trafikstyrning. Vpk delar inte IT-delegationens entusiasm och förhoppningar på ett fortsatt internationellt FoU-engagemang på ovan nämnda grunder. Dessutom anser vi att forskning och utveckling på ett område som gynnar och stärker bilismen och det bilindustriella komplexet måste stoppas med hänvisning till hänsynen till människors miljö och hälsa. är ett systemprojekt som är främmande sett ur såväl politiska som etiska aspekter. var enligt mytologin den gud som gav åt människorna livskvaliteter som solen och kulturen. har den sägenomspunne bestulits på sitt namn för att tjäna ett datoriserat bilismprojekt, som snarare för tanken till monsterlika än till gudalika varelser. Det är därtill en otillständigt dyr satsning, som om den över huvud taget skall tillåtas bör betalas av de rika koncerner som är upphovsmän till projektet. Denna uppfattning har framförts av () i ett remissyttrande. Vpk kräver att projektet avbryts omgående samt att allt statligt engage- Mot. 1988/89 mang upphör. Vpk kräver att ges tillfälle att granska och ompröva hela IT 4-programmet och dess inriktning. Vpk kräver att alla de resurser, som enligt regeringens planer skall anslås till projekt av ovan nämnda slag, rimligtvis måste överföras till forskningsprojekt som gynnar miljövänliga kollektivtrafiksystem. Vi har i våra trafikpolitiska motioner konkreta förslag på sådana lämpliga satsningar som gynnar flertalet i stället förde transnationella koncernerna. Vpk anser att det internationella samarbetet på forsknings- och transportområdet bör inriktas på visionen om ett alleuropeiskt järnvägssystem. Vpk ställer frågan om det i det tysta pågår ett militärindustriellt forskningspådrag som innebär intima samarbetsformer inom EG:s och Eurekas ram, och vars syften kan stå i strid med proklamerade alliansfrihet. Vpk menar att de försök till beskrivning, referat och analys som gjorts i denna motion pekar på att regeringen agerar i strid mot riksdagsbeslutet , där det hette att alla departement utom försvarsdepartementet skall delta i det västeuropeiska integrationsarbetet. Enligt vpk får det inte finnas minsta tvekan om karaktären på det integrationsarbete som pågår. Vi har i en särskild partimotion om EG berört denna och övriga frågor. Mot bakgrund av det anförda hemställs [att beslutar att omgående avbryta allt statligt engagemang i projektet samt att projektet omgående avbryts,1] att hos regeringen begär att IT 4-programmet framläggs för granskning och omprövning i , [att beslutar att de resurser som används till projekt av ovan nämnda slag skall överföras till forskningsprojekt som gynnar miljövänliga kollektivtrafiksystem,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförs om riksdagsbeslutet som säger att alla departement N368 utom försvarsdepartementet skall delta i det västeuropeiska integrationsarbetet2]. (vpk) (vpk) (vpk) ' 1988/89:T926 2 1988/89:U608