mot · GC02Jo432 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo432 av m.fl. (m, c) Laxfond för Den regionala satsningen på en Laxfond för är nu inne i ett organisatoriskt slutskede. Projektet är det största i sitt slag och har fått huvudsakligen mycket positivt mottagande i , som omfattas av tre län: , och . I motioner under förra redogjorde vi för det då aktuella läget samt de i huvudsak mycket positiva remissvar som inkommit - ca 50 till antalet-till projektgruppen. En mängd viktiga synpunkter och förslag fördes fram och har tagits till vara i det fortsatta projektarbetet. Avsikten med Laxfond för är att göra till ett fiskeeldorado som starkt ökar sportfisket i och turistnäringen i . ökar också fångstmöjligheterna för yrkesfisket och de bofastas fritidsfiske i . Betydande utsättningar av laxsmolt har redan skett genom Laxfondens projektverksamhet. Genom beslut av de tre länsstyrelserna och de tretton Vänerkommunerna att godkänna stadgar och erlägga medel finns nu förutsättningen för att verkställa bildandet av en stiftelse med namnet Laxfond för . Uppbyggnadstakten och därmed utvecklingen av den turistiska marknaden är i högsta grad beroende av stiftarnas och övriga intressenters framtida, uthålliga engagemang för laxfonden. Statsmakternas ställningstaganden till förändrade fiskebestämmelser, laxfiskeavgift och övriga finansieringsmöjligheter är av grundläggande betydelse. Likaså är näringslivets medverkan i utveckling och finansiering av laxfonden avgörande. Möjligheterna att fullt ut genomföra dessa åtgärder kan inte överblickas. Därför bör ett handlingsprogram med goda förutsättningar för anpassning till ändrade förhållanden läggas till grund för stiftelsens verksamhet. En förutsättning för projektets hela genomförande är således att staten och landstingen/kommunerna samverkar i finansieringen under en följd av år. Även i uppbyggnadsskedet förutsätts näringslivets medverkan i Laxfond för . Turistservicen och övrig verksamhet förutsätts efter hand bedrivas av enskilda företag, huvudsakligen mindre. Efter en del år kommer sportfisketurismen på och intill att kunna sysselsätta några hundra personer. Kapitaltillskotten från stiftarna av Laxfond för åren Mot. 1988-1992 beräknas enligt följande: Jo432 *) inklusive 5 \ kompensation för kostnadsfördyring Minst 200 000 laxsmolt Kostnaderna för utsättning av smolt, tillsyn, administration m.m. uppgår enligt utredningens förslag till ca . Utöver kostnader för laxfonden kan komma ökade kostnader för åtgärder i lekälvarna samt för den föreslagna odlingsanläggningen i . Vidare kan den ökade aktiviteten på leda till ökade kostnader för vissa myndigheter, bl.a. för . Laxfondens egna kostnader för administration och information kan prisnivå beräknas uppgå till , uppföljning m.m. till och tillsyn till . Härtill kommer ca /år att behövas för marknadsföring och för anskaffning av ytterligare medel för fortsatt verksamhet, vilket innebär att verksamheten, utöver smoltutsättningar uppgår till ca /år. En årlig utsättning av 200 000 laxsmolt, som föreslås utgöra en garanterad basnivå för utsättningarna, kostar vid ett genomsnittligt pris av /st. Den totala kostnaden för verksamhet på denna nivå uppgår således till /år. Vid den utsättningsnivå utredningen föreslagit blir årskostnaden /år. Uppbyggnad av en fond Olika alternativ till fonduppbyggnad har diskuterats och utretts. Utredningen har förutsatt att merparten av influtna medel används för det aktuella årets verksamhet, dvs. att medlen i huvudsak förbrukas i samma takt som de kommer in. En sådan anslagsfinansiering medför att laxfondens fortsatta existens i princip står på spel . För trovärdigheten är det av yttersta vikt att laxfonden visar en klar ambition både att bygga upp och att långsiktigt trygga laxstammarna i . Genom att kombinera utsättningarna med uppbyggnaden av en stabil finansiering kan den bästa trovärdigheten uppnås. Därför har - mot bakgrund av remissutfallet - en alternativ finansieringsmodell beräknats. Denna fondmodell ökar - om den kan genomföras laxfondens stabilitet och trovärdighet, vilket är av yttersta vikt för intresset för investeringar inom turistnäringen. I sin mest renodlade form skulle finansieringen ske genom att stiftarna vid laxfondens bildande sätter av erforderligt kapital, dvs. i detta fall ca , en gång för alla. Kostnaderna för en fullt utbyggd verksamhet, som har beräknats till /år, kan då finansieras med de medel som denna fond avkastar. Fördelningen av stiftelsekapitalet borde i detta alternativ i princip kunna ske på följande sätt: satsas av landstingen med och kommunerna ca satsas av näringsliv, organisationer och enskilda, vilket fördelat på de tre länen blir vardera. En sådan finansiering av laxfondens verksamhet skulle för stat, kommun och landsting innebära en satsning av engångskaraktär som blir ungefär dubbelt så stor som utredningens fyraårsfinansiering. Fondkapitalet ger större trygghet för dem som förutsätts göra kommersiella investeringar och därmed ökar möjligheterna till en regional utveckling baserad på turismen. Vidare kan betydande administrativa besparingar i stiftelsens medelsinsamling uppnås. Alternativet 30 milj. kronor Om det inte blir möjligt att genom insatser av engångkaraktär bilda en fond av sådan storlek att dess avkastning löser finansieringen av verksamheten, bör stiftelsen i stället successivt bygga upp en grundfond. Flera skäl talar för ett sådant tillvägagångssätt, bl.a. att - laxfondens långsiktighet behöver påvisas för att stimulera företag och kommuner till investeringar i anläggningar och service - laxfondens anställda och leverantörer önskar ekonomisk stabilitet - miljöolyckor och fisksjukdomar kan decimera stammarna. Grundfonden bör uppgå till , vilket är den nivå som garanterar utsättningar från laxfondens sida på 200 000 smolt/år. Tillsammans med kraftbolagen och yrkesfiskets utsättningar skulle det ge en total utsättningsvolym om ca 350 000 smolt/år i . Vid den intäktsnivå som utredningen förutsatt skulle de årliga avsättningarna till grundfonden kunna bli /år, om laxfondens utsättningar får omfattningen 200 000 smolt/år. Det är viktigt att fiskevårdande insatser för bevarandet i naturbeståndens lekälvar och , liksom administrationen av fiske, håller jämna steg med Laxfondens utsättningar och uppbyggnad av fiskemöjligheter på . bör därför tilldelas särskilda resurser för att utreda och åtgärda återställandet av lekområdena för lax och öring samt förstärkning av den regionala fiskeriadministrationen. Näringslivet, staten, kommunerna Näringslivets engagemang som finansiär och aktiv pådrivare i projektet är av vital betydelse. Företagens intresse för sponsring skiftar och bestäms bl.a. av företagens verksamhet och lönsamhet. har ett direkt intresse av god laxtillgång, men kan förväntas delta i finansieringen först när den ger påtagliga effekter på företagens omsättningssiffror, dvs. Statens medverkan till laxfondens genomförande är ytterst angelägen. De handels- och valutapolitiska fördelarna av att utveckla en ny stark svensk turistprodukt är betydande. Vidare har laxfonden karaktären av infrastruktursatsning på vars grund näringslivet och sysselsättningen kan vidareutvecklas. Dessutom innebär laxfonden klara miljöförbättrande åtgärder. Detta motiverar att staten bör ha en starkare roll än vad som förutsatts i utredningen. Det är önskvärt att staten tar upp förhandlingar med näringslivet om en gemensam satsning för att bygga upp den föreslagna fonden. Regeringen bör tillsätta en särskild förhandlare med uppgift att överlägga med de större företagen i främst . Kommunerna och landstingen har en huvudroll i finansieringen under uppbyggnadsskedet. Deras möjlighet att öka sin medverkan i finansieringen bör kunna diskuteras i det fortsatta utvecklingsarbetet. Det är givetvis angeläget att Laxfond för har en stark förankring i landstingen och kommunerna i regionen. i har förklarat sig beredd att under det inledande verksamhetsåret kompensera för det uteblivna stödet från i , så att länets totala andel motsvarar de två andra länens kostnader. Det bör vara möjligt att ytterligare ett antal kommuner med anknytning till ansluter sig till laxfonden. Vi motionärer bedömer förutsättningarna för framgång för Laxfond för som mycket goda. är redan historiskt en unik laxfiskesjö med sina förnämliga stammar. Dessutom finns en mängd andra fiskarter i , vilket dels innebär foderfisk för laxen och laxöringen, dels ökar förutsättningarna för lyckade fiskeresultat. Laxfond för är ett storskaligt turistprojekt. I initial- och uppbyggnadsskedet är det nödvändigt med statliga och kommunala medel till finansieringen. Det finns inget företag som kan åta sig uppbyggnaden eftersom fiskerätten är allmän. Efter hand som det blir ekonomisk bärkraft i fisketurismen på förutsätter vi att den enskilda företagsamheten kommer att ta vid. Samhällets engagemang kan upphöra. Dess grundinsatser kommer emellertid alla i till del. Dessutom blir lax- och fiskeeldoradot ett turistmål till glädje för alla intresserade. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till finansiering av Laxfond för samt de fiskevårdande och andra åtgärder som behövs för det angelägna fiske- och turistprojektets genomförande. () () () () ()