mot · GC02Ub817 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub817 av m. fl. (fp) Skolan 1 Inledning och sammanfattning Genom förslaget om besparingar i har regeringen sett till att resursfrågorna återigen dominerar skoldebatten. Det är beklagligt, för den svenska skolans största problem är inte resursbristen, även om den på sina håll kan vara besvärlig nog. De båda största problemen är av helt annat slag. Det första har att göra med regelsystemet som styr verksamheten. Det andra handlar om att lärarna och övriga som är verksamma i skolan känner bristande förtroende och uppskattning från det omgivande samhällets sida. Den svenska skolan kan bli mycket bättre om dessa grundläggande problem angrips. Vi vill peka på följande problem eller systemfel: Skolan har blivit för byråkratiserad. Utgifterna för administration har ökat medan utgifterna för undervisning har stagnerat eller sjunkit. Beslut fattas på fel nivå. Om besluten fick fattas närmare eleverna skulle besluten inte bara bli bättre utan också kräva mindre byråkrati. Ett sådant mer decentraliserat system kräver ett nytt statsbidragssystem. Betygssystemet är orimligt. Klasserna är onödigt stora genom att resurserna delvis satsas fel. Antalet lärare i per 100 elever är högre än någonsin, nästan nio. Att många klasser ändå har 30 elever visar att uppdelningen av statsbidraget i en basresurs och en förstärkningsresurs, där den senare inte får användas till att minska klasstorlekarna, är olycklig. För att stimulera skolorna att göra mindre klasser säger dels nej till den föreslagna besparingen på 167 milj. om den fortfarande gäller , dels yrkar vi även på en viss ökning av statsbidraget till lärarlöner, dels föreslår vi ett upphävande av det nämnda förbudet. Elevernas individuella önskemål tillmäts för liten betydelse. Eleverna bör där det finns mer än en skola få möjlighet att välja och även få större möjligheter att välja studieinriktning på högstadiet. Nyckelmedarbetarna framför andra, lärarna, tycker sig se flera tecken på att det omgivande samhället inte känner uppskattning och förtroende för deras insatser. De pekar på sjunkande reallöner, otillräckliga fortoch vidareutbildningsmöjligheter, oklara mål, växande krav, underförstådd kritik från regeringen i kravet på reglerad arbetstid etc. kring lönetaket, löftet om 100 milj. kr till fasta lärarvikarier och det återtagna löftet om fasta vikarier som straff för protesterna mot lönetaket, har inte gjort saken bättre. Enskilda skolor behandlas ogeneröst, vilket är olyckligt därför att de ofta kan bidra till en behövlig idéutveckling och pedagogisk förnyelse. Yrkesutbildningsfrågorna hamnar i skuggan av de teoretiska utbildningarna. Det pågående ÖGY-försöket har delvis havererat för att regeringen inte försäkrat sig om att arbetsmarknadens parter accepterade uppläggningen innan utbildningen startade. Det förslag om permanentad ingenjörsutbildning på mellannivå som utlovades till årets budgetproposition saknas, och någon särproposition är inte aviserad i regeringens propositionsförteckning. Det senare är särskilt anmärkningsvärt eftersom finansministern i sin finansplan uttryckligen nämner behovet av fler ingenjörer. Även en passiv politik kan vara utmanande. Det är just så regeringens skolpolitik uppfattats. Nya idéer lyser med sin frånvaro. Den enda stora nyheten i årets budget var besparingen på 167 milj. kr på lärarlöner. Det är inget att förvåna sig över att lärare känner det som ett slag i ansiktet. Den kraftiga minskningen av antalet sökande till lärarutbildningarna, de många avhoppen från läraryrket och svårigheterna att rekrytera vikarier är illavarslande kristecken. Regeringens skolpolitik är utmanande i sin brist på initiativ och psykologiskt handlag med personalen. 1 motionen dras riktlinjerna för en ny, liberal utbildningspolitik upp: En längre gående decentralisering än den socialdemokraterna, och vpk velat medverka till. Nej till ytterligare byråkratisering, t. ex. den som förslaget om kommunala skolplaner skulle innebära. Rätt för elever och föräldrar att välja skola, bl. a. med hjälp av ett bidragssystem byggt på elevpengsprincipen. Lokalt beslutsfattande och lokal profilering. Satsning på lärarna, inte minst genom bättre möjligheter till vidareutbildning. I motionen yrkas ett påslag på 30 milj. kr för detta ändamål. Skolstart för de flesta barn . Ett nytt betygssystem. Rättvis behandling av friskolor. Förlängning av till och prioritering av basfärdighetsträning. Mindre klasser genom högre anslag, annorlunda användning av den s. k. förstärkningsresursen och utnyttjande av det faktum att elevkullarna just nu sjunker (det sistnämnda innebär framför allt att utökningen av antalet klasser sällan medför krav på nya lokaler). Statsbidraget till bas- och förstärkningsresursen föreslås höjt med 70 milj. kr om förslaget om löneram dras tillbaka. Om det inte skulle dras tillbaka finns i motionen ett yrkande om en ökning av anslaget med . Högre undervisningskvalitet under de lektioner då ordinarie lärare måste vara borta p.g. a. sjukdom eller andra skäl genom införande av statsbidrag till fasta läkarvikarier. 100 milj. kr anvisas till detta ändamål. 2.1 Den svenska skolan i internationellt perspektiv Det finns all anledning att, som regeringen gör i del av budgetpropositionen, sätta in den svenska skolan i ett internationellt perspektiv. slutsatser av en sådan utblick är emellertid delvis annorlunda än regeringens. Den svenska skolan är inte så bra som den skulle kunna vara med tanke på sina goda förutsättningar större resurser per elev än något annat skolsystem i världen och erfarenhet av sin huvuduppgift, att lära svenska barn från skilda sociala miljöer att läsa, skriva och räkna. Kvalitet definieras i relation till priset. Eftersom priset för den svenska skolan är högre än det pris andra länder betalar för sina skolsystem, borde alltså kvaliteten på den svenska skolan vara högre. En sådan högre kvalitet går, med få undantag, inte att få belagd vid internationella jämförelser. Vi hävdar att den svenska ungdomsskolan tappar i konkurrenskraft gentemot skolsystemen i flera andra länder. Detta kan bl. a. bli förödande för möjligheter att spela en viktig och positiv roll i ett mer integrerat . I många länder pågår nu ett intensivt utvecklingsarbete för att vitalisera ungdomsskolan. Det sker i medvetande om den stora betydelse som kunskap, inte minst den breda medborgarkompetensen, kommer att ha som konkurrensmedel i framtidens värld. Det är som regeringen konstaterar i budgetpropositionen så att den svenska utbildningsdebatten präglas av strömningar ute i världen, främst och . Denna internationella påverkan finns också i det skolprogram landsmöte antog . Programmet ligger mitt i en internationell pedagogisk huvudfåra. Det har inspirerats av nytänkande och experiment i en rad andra länder. Det finns också mycket i svensk skoltradition som vi har orsak att både slå vakt om och informera världen om. Men vi har all anledning att noga följa vad som händer i skolpolitiken ute i världen. 1 spelade utbildningsfrågorna en roll i kampanjen inför presidentvalet, och intressanta försök pågår, bl. a. med s. k. magnet-schools. 1 har en ny skolpolitik lanserats med mer av valfrihet (budgetpropositionens ord om den engelska reformen ger knappast en riktig bild av den). I har skolpliktsåldern . Men också i flera andra länder sker förändringar värda att intressera sig för och följa utvecklingen av. Nyckelbegrepp är ofta individualisering, valfrihet, lokalt självstyre, profilering, konkurrens, ledarskap, satsning på lärarna och föräldramedverkan. hotar komma på efterkälken i denna utveckling. Vi har med all rätt rönt smickrande internationell uppmärksamhet för vår jämna utbildningsstandard. Men problemen finns där och om vi inte bemödar oss om att stimulera förnyelse hotar denna jämna standard att bli en standard på för låg nivå. fl 1988/89. Regeringen tycks förlamad i skolpolitiken. Uppgifter som läckt ut från tyder på stora åsiktsskillnader mellan och . Anmärkningsvärt är att det i regeringens propositionsförteckning inte aviseras en enda proposition på hela utbildningsområdet, inte heller det länge väntade förslaget om nytt statsbidragssystem för . Genomförandet av den nya yrkesutbildningen i gymnasieskolan (ÖGY-försöket) är också mycket illa skött. Regeringen är vidare valhänt i sina relationer till skolans personal. De, och vi syftar här i första hand på lärarna, har känt sig styvmoderligt behandlade av arbetsgivaren. Det gäller reallöneutvecklingen, möjligheter till fort- och vidareutbildning, grad av förtroende för lärarkårens pedagogiska kompetens etc. På toppen av allt detta kommer förslaget att spara 167 milj på anslaget till lärare i . Agerandet för närmast tankarna till en elefant i en porslinsbutik. Det är svårt att fundera ut något förslag som skulle få lärare mindre motiverade för sin viktiga uppgift än att de skall få större klasser därför att de fått för höga löner. Socialdemokratisk skolpolitik har, sedan flumskolan som ideologi övergivits, präglats av vilsenhet. Den märks på många områden: betygen, synen på allmän och särskild kurs, frågan om skol startsålder och inte minst de nu mycket aktuella frågorna om valfrihet och profilering. 2.3 Folkskolan 150 år 1992 fyller den svenska folkskolan och därmed också den svenska . Det är ett jubileum att fira. Folkskolereformen, framdriven av de liberala i ståndsriksdagen, lade grunden till den svenska demokratin och bidrog starkt till den välfardsutveckling som ägt rum i vårt land. Vi föreslår att regeringen får i uppdrag att genomföra vissa jubileumsaktiviteter för att celebrera denna viktiga milstolpe i svensk utbildningshistoria. Jubileet och jubileumsförberedelserna blir särskilt viktiga om de bidrar till att förlänga och fördjupa perspektivet i utbildningspolitiken. Den tilltro till kunskapens och folkbildningens kraft som präglade folkskolereformen behövs också i utbildningsdebatten inför 2000-talet, men står vi inför uppgiften att utforma skolan utifrån nya krav och nya förutsättningar. Denna motion bygger på den liberala reformtraditionen på utbildningsområdet. Kunskap befriar människor. Alla, oavsett ekonomisk ställning, bostadsort eller begåvning måste i ett rikt land som vårt ha rätt till utbildning, anpassad till vars och ens förutsättningar och av bästa möjliga kvalitet. På tröskeln till kunskapssamhället är det en större uppgift . De förändringar vi föreslår innebär framför allt att öppna möjligheter. Den svenska skolan har haft mer än nog av förändringar som tryckts på uppifrån. Det förändringsarbete som vi nu anser vara angeläget måste ta sin utgångspunkt i de idéer och den kreativitet som finns hos de verksam ma i skolan. Att förändra skolan tar tid. Men om vi börjar nu borde det vara möjligt att till folkskolans 150-årsjubileum ha lagt grunden till ett nytt skolsystem som är bättre rustat att möta det nya seklets krav. 2.4 Kunskap allt viktigare Kunskap har alltid varit viktigt för individer och för samhällen. Men ser vi hur kunskap i ordets vidaste mening håller på att bli den helt avgörande produktions- och konkurrensfaktorn på bekostnad av råvaror och kapital. Allt tyder på att den utvecklingen kommer att fortsätta. 1 informationssamhället blir satsning på kunskap alltifrån spaning efter ny kunskap i spjutspetsforskningen till spridning av viktig och etablerad kunskap till alla en tvingande nödvändighet för vaije nation som vill bevara och utveckla sin välfärd. För individerna blir kunskap ett allt viktigare medel att förverkliga sina drömmar och livsmål. Det är därför morgondagens svenska skola måste bli så mycket bättre än dagens. Man kan och bör diskutera hur bra dagens svenska skola är. Det går att hitta argument både för påståendet att den svenska skolan har lyckats bra och att den lyckats dåligt. Det som är uppenbart för oss är att den skola vi nu planerar för, säg sekelskiftets skola, måste vara avsevärt mycket bättre än vår nuvarande, helt enkelt därför att kraven på skolan kommer att vara så mycket större då. Då har vi definitivt inte råd med en skola som dödar nyfikenhet eller inte tar till vara allas kreativitet. Då måste vi helt enkelt ha en skola som tar till vara och vidareutvecklar varje ung människas inneboende förmåga. Så enkelt kan ett så svårt uppdrag beskrivas. 2.5 Hur bra eller dålig är den svenska skolan? Det förekommer en rätt omfattande kritik mot den svenska skolan. Det är emellertid utomordentligt svårt att ge meningsfullt svar på frågan om den svenska skolan är bra eller dålig. Vilket svar man ger är dels beroende av vilken del av den svenska skolan man bedömer, dels vad man jämför med. De utvärderingar av skolan som görs ger inte något stöd för påståendet att den svenska skolan generellt sett skulle ha blivit sämre. Vi tycker det finns anledning att framhålla att de allra flesta svenska lärare utför ett mycket bra arbete. Tack vare deras skickliga insatser har skolan fortsatt att fungera hyggligt, trots en del attentatsförsök från alltför ivriga skolreformatörer. Hur bra den svenska skolan skulle kunna vara vet vi inte, för det är bara den SÖ-styrda skolmodellen som fått prövas. Vår inställning är, som sagt, att det är meningslöst att inta någon generell ståndpunkt i frågan om den svenska skolan är bra eller dålig, utan det viktigaste är att konstatera att den svenska skolan måste bli bättre. Och att det finns brister är uppenbart. Låt oss peka på några: Individualiseringsmålet har inte nåtts i den utsträckning som varit De som det brukar heta svagaste eleverna far ofta illa i den svenska skolan. Det är egentligen bara ett exempel på den otillräckliga individualiseringen. Också särskilt begåvade elever har ibland svårt att finna sig till rätta i skolan. Skolan gör inte tillräckligt för att bevara barnens naturliga nyfikenhet och stimulera deras kreativitet. Skolan misshushållar med sin viktigaste resurs lärarna. De känner sig ofta oinspirerade och missförstådda. Vi hälsar med tillfredsställelse det initiativ skolministern avser att ta inom . Det kommer att innehålla en önskan om att gör en ny utvärdering av den svenska skolan. Förslaget tillmötesgår i viss mån en synpunkt som framförts då och då, att det är lämpligt att låta utvärderingsansvaret ligga utanför den myndighet som har huvudansvaret för verksamheten, i detta fall alltså SÖ. Vi anser att den synpunkten har relevans och menar att en OECD-studie därför kan vara ett intressant komplement till den övriga utvärderingsverksamhet som pågår. 2.6 Vad får skolan kosta? Den svenska skolan kostar per elev mer än andra länders skolsystem. Statens och kommunernas satsningar på utbildning har ökat kraftigt, åtminstone . Utbildningskostnadernas andel av BNP tredubblades . Under den tiden fördubblades de studerandes andel av befolkningen (från till ). I ett kortare tidsperspektiv kan man säga att satsningarna på utbildning legat på en ganska nivå. Skolväsendet har visserligen drabbats av besparingar, men har utbyggnad av vissa verksamheter pågått. Antalet anställda per 100 elever har t. ex. fortsatt att öka. Antalet lärare per 100 grundskoleelever är nu uppe i nästan 9. Det innebär alltså teoretiskt att om alla lärare hade varsin klass skulle klasserna bara bestå av 11 elever. Att de flesta klasser i praktiken är mycket större förklaras av att små skolor bibehållits i glesbygd och att grupperna i specialundervisningen ofta är mycket små. En övervältring av kostnader har skett från staten till kommunerna. Uttryckt som andel av BNP har utbildningskostnaderna (exklusive personalutbildning) sjunkit från 1980 till 7,1985. Det året satsade stat och kommun på skolväsendet. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), som är ett organ inom , har undersökt produktiviteten inom utbildningsväsendet. Undersökningar av det slaget är behäftade med stora svårigheter, men med vissa reservationer kommer undersökningen fram till att produktiviteten sjunkit ganska kraftigt inom skolan . Undersökningarna av produktiviteten påminner om att skolans resultat inte bara, eller kanske ens främst, beror på vilka ekonomiska resurser som satsas. Vi har svårt att tro att en huvudförklaring till bristerna i den svenska skolan skulle vara otillräckliga resurser. Den slutsatsen stöds också av vetenskapliga undersökningar i och andra länder. En mycket omfattande undersökning i visar, kanske överraskande, ett mycket svagt samband mellan ekonomiska resurser och goda resultat i skolorna. Vår slutsats för den svenska skolans del är att förklaringen till problemen i skolan först och främst måste sökas i det psykologiska klimatet. Det gäller att skapa den entusiasm bland de verksamma som krävs för att man skall nå bra resultat med de resurser som står till buds. Det är i detta perspektiv regeringens återkommande sparförslag, t. ex. årets beramade , måste ses. Det är de psykologiska effekterna, signalverkan, snarare än den absoluta förändringen som är allvarlig. Om man ser till de totala utbildningssatsningarna i samhället har de med stor sannolikhet fortsatt att öka, också . Det har nämligen skett en mycket kraftig expansion av företagens utbildningsinsatser. Denna nästan explosionsartade utveckling har föga uppmärksammats i den offentliga utbildningsplaneringen. Arbetsgivarna anses numera lägga ner mer än dubbelt så mycket pengar som staten och kommunerna på utbildning av vuxna. Vi tycker att denna expansion är en mycket positiv utveckling. Vi utvecklar vår syn på personalutbildnings- och andra vuxenutbildningsfrågor i en kommittémotion från till detta . 2.7 Mångfald och profilering Den svenska skolan är en av världens mest centralstyrda. Det är en sanning också efter SIA-reformen och andra typer av decentraliseringsbeslut. På skolområdet, liksom på många andra områden, finns i en stark tilltro till centralt fattade beslut och likformighet. Vi vill inte förneka att besluten med anledning av regeringens skolproposition kommer att innebära en viss decentralisering, men vi betvivlar att de är tillräckliga för att på något påtagligt sätt åstadkomma en maktförskjutning till de elevnära nivåerna i systemet. Det går inte att säga vilken pedagogisk metod som är den bästa. Just därför är det så fel att likrikta det pedagogiska innehållet i skolan så hårt som sker. I stället skall vi skapa mycket mer av mångfald i fråga om pedagogiska metoder. Det finns forskningsresultat som visar att skolor med någon typ av profil når bättre resultat än andra skolor oavsett vilken profil det är! Erfarenheter från andra länder tyder också på att skolorna blir bättre om de på något sätt är beroende av att locka till sig elever. Vi tror att detta är värt att ta fasta på också i . Vi vill öka elevernas möjligheter att välja skola. kommer det att leda till att skolor som lockar få sökande kommer att få dra ner på sin verksamhet och skolor som lockar många sökande får resurser att ta emot fler elever. Regeringens proposition 1988/89:4 om skolans styrning är ännu inte slutbehandlad i . Som vi framhöll i vår motion med anledning av den propositionen anser vi den i och för sig vara ett steg i rätt riktning, men steget är alldeles för litet. Den svenska skolan kan decentraliseras betydligt mer än vad propositionen föreslår. Aktuella forskningsrön från visar att skolor med långtgående beslutsbefogenheter når bättre resultat än skolor som är mycket beroende av anslagsbeviljande myndigheter högre upp i systemet. (Källa: Education Update, 2/1988). 2.8 En liberal utbildningspolitik En utgångspunkt för vår utbildningspolitik är en liberal människosyn. Kärnan i den är att människor kan utvecklas, växa. Det är på människans förmåga att skapa, ta ansvar och finna lösningar som hela samhället vilar. Skolan skall vara ett uttryck för samhällsgemenskapens vilja att ge varje individ maximalt goda förutsättningar att utveckla sin inneboende förmåga hela samhället har intresse av att så sker. Alla skall ha rätt till en grundutbildning av god kvalitet. Föräldrarnas rätt att bestämma över sina barns utbildning, som vi tillmäter stor betydelse, omfattar inte rätten att hindra barnen att få grundutbildning eller rätten att ge barnen en undervisning som strider mot de demokratiska och etiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Den liberala människosynen betonar också det faktum att alla människor är olika. Varje individ är unik. Det måste få konsekvenser för skolsystemet. Undervisningen måste i högre grad individualiseras. Men även om vi är olika har vi gemensamma drag, och ett av dem är att alla människor behöver se resultatet av sina insatser och behöver få uppskattning när man gör något som är bra. Regelbundna rapporter om uppnådda studieresultat stimulerar till nya ansträngningar. Det vore önskvärt med tätare informationer till elever och föräldrar än . I samma syfte tror vi det är viktigt att ha ett betygssystem i skolan. Vi ser inte betygens främsta uppgift som att lösa frågor om intagning till högre utbildningar utan som ett motivationsskapande inslag i skolan. Skolan skall bidra till att utjämna sociala skillnader, även om vi inte skall inbilla oss att skolan ensam kan uppnå ett avskaffande av klassamhället. Det är bra att barn ur olika sociala miljöer går i samma skola och i samma klass. kan det stå i konflikt med den fullständiga valfriheten. Vi anser att vi i denna motion har gjort rimliga avvägningar mellan de mål vi angivit. Vi tror inte att den nödvändiga pedagogiska förnyelsen kan åstadkommas utan att frihetsgraden i systemet ökas radikalt. Vi är helt övertygade om att det kommer att innebära att skolan blir bättre för alla, även om skillnaderna, olikheterna i fråga om metoder, kommer att bli större. Den svenska skolan kommer med våra förslag att förbli en jämlik skola vi tror att den i vissa avseenden kommer att bli bättre för t. ex. elever från hem utan studietradition. Vi har ovan beskrivt den framtida skolpolitik som vill utforma. I ett antal avseenden får dessa synpunkter konsekvenser för anslagen till skolans verksamhet. Totalt anslår vi om uppgifterna i massmedia är riktiga att regeringen avser att dra tillbaka sitt förslag om en besparing på för att på olika sätt förstärka kvaliteten i skolan. Anslaget till driften av grundskolor bör på det nyssnämnda villkoret ökas med (annars ). att underlätta minskningen av klasserna och garantera att alla angelägna specialundervisningsbehov kan tillgodoses även om förstärkningsresursen får användas friare. skall användas till ett system med fasta lärarvikarier. Som vi har framhållit ovan är det angeläget att ha en högre ambitionsnivå än regeringen vad gäller fortbildning av lärare. Vi föreslår därför att ytterligare skall avsättas för detta ändamål. De svenska skolorna i utlandet fyller en ovärderlig uppgift för de svenskar som arbetar och lever i andra länder. Dessa skolor verkar emellertid under mycket knappa förhållanden där föräldrarnas egeninsats oftast är avgörande för skolans existens. Bidraget till dessa skolor bör öka med . Därvid bör också uttala att högstadiet vid den svenska skolan i i skall bli berättigad till bidrag. I några avseenden finns det också möjligheter att genomföra besparingar inom skolanslagen. Vi har under en följd av år motsatt oss att löntagarorganisationerna skall erhålla statsbidrag för sin verksamhet med skolinformatörer. Sådan verksamhet bör organisationerna bekosta med sina egna anslag. Detta innebär en besparing på . Bidraget till den samlade skoldagen kan enligt vår mening utgå. Det har länge stått klart att denna verksamhet har misslyckats med att nå de uppställda målen. Därmed tillgodoräknar vi oss en besparing med . Till detta kommer att vi i högskolemotion yrkar en viss ökning av anslaget till lärarutbildning. 4 Skola för kunskap Kunskap måste vara det mest centrala begreppet i skolan. Visserligen har skolan en uppgift som går utöver själva kunskapsförmedlingen, nämligen att stödja hemmen i deras fostrande och personlighetsdanande gärning, men också i den uppgiften används kunskapsförmedlingen som arbetsmetod.