ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02N303 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N303 av och (båda m) Liberalisering av handeln med tekoprodukter har utrikeshandelsministrarna i alla tänkbara sammanhang uttalat sig för en liberalisering av världshandeln och därvid särskilt berört nödvändigheten av att textilexport till vårt land ökar. Verkligheten ser dock annorlunda ut. Vad som fordras är en kombination av handelspolitiken och interna åtgärder för att den statliga tekopolitiken skall göras trovärdig. infördes nya regler för hur textilvarors ursprung skall bestämmas. Dessa regler skiljer sig från vad som gäller för andra varor vid fastställande av ursprungsland. Det normala är att en vara som bearbetats väsentligt i ett annat land än där den har sitt ursprung får ny ursprungsbeteckning. Bearbetningen har då varit det mest avgörande för varans värde och/eller att varan deklareras efter nytt tulltaxenummer. Särbestämmelserna för tekovaror innebär att för tekovaror med tulltaxa TFH 1:1 skall värderegeln inte gälla som kriterium på att en bearbetning varit avgörande för en varas form eller beskaffenhet. Denna särregel innebär ett administrativt importhinder som konsumenterna luras. Regeln står definitivt inte i samklang med vare sig konsumenternas intresse eller regeringens uttalanden om att avreglera handeln med tekoprodukter. Det finns också flera exempel på onödiga regleringar och byråkratiska hinder för näringsfriheten. I den nya generation textilbegränsningsavtal som framförhandlats, finns vissa liberaliseringar jämfört med tidigare. Bl a har varuomfattningen minskats men blev dock inte likformig i de olika avtalen. Beträffande EG-landet bör licenskravet för import upphävas, vilket ligger i linje med de harmoniseringssträvanden har visavi EG. bör problemen rörande tvister mellan avtalsslutande länder lösas så att tredje part inte blir skadelidande. Genom förändrade marknadsförhållanden har antalet licensansökningar vad avser vissa varor ökat mycket kraftigt under de senste åren. är därför kommerskollegiums licensavdelning så belastad att den inte ens har möjlighet att ta emot telefonsamtal. Dessutom kan kollegiet under dessa perioder alls inte upprätthålla sitt eget mål om fem arbetsdagars licensbehandling. Med anledning av det ovan anförda hemställs N303 1. att hos regeringen begär avveckling av de särregler som gäller tekoprodukter vid bestämning av ursprungsland, 2. att hos regeringen begär att licensreglerna anpassas till dem som efter hand antas av EG, 3. att hos regeringen begär att övervakningslicensieringen slopas, 4. att hos regeringen begär att onödiga regleringar och byråkratiska åtgärder minimeras så att näringsfriheten för textilimportörer ej inskränks. () ()
mot · GC02N307 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N307 av () Geologisk verksamhet Den svenska gruvindustrin är starkt koncentrerad till de nordligaste länen och till Bergslagen. Statens och gruvföretagens prospektering bedrivs också till ca. inom och Bergslagen. När regeringen föreslog en utlokalisering av SGU geologiska undersökningar-från till och , var ett starkt motiv för detta att ungefär hälften av myndigheten skulle förläggas till de nordligaste delarna av . Så skedde också i ett inledande skede. När konsultverksamheten i SGU bröts ut från myndigheten och () bildades, förlädes också den verksamheten till och försäkringar gavs om att den SGAB-verksamhet som fanns i skulle bli kvar där. En mindre enhet av SGAB förlädes till . har en betydande förskjutning mot och ägt rum. SGU - 275 tjänster - är nu huvudsakligen lokaliserat till , med mindre filialer i och . En majoritet i SGU:s ledning har avvisat förslag om en filial också i norra . har, sedan bolaget bildades, förskjutit en större del av företagets anställda till och . Inom fanns fram till senare år en prospekteringsorganisation, PAB, lokaliserad till , och . Den verksamheten har sålts till och verksamheten i har lagts ned. Filialerna i Håksberg och hotas nu av nedläggning. NSG, , är i stort sett enda kunder av prospekteringstjänster hos SGAB. Gruvföretagen, som i samband med utbrytningen av SGAB från SGU, uttalade att man var beredd att köpa tjänster av SGAB, har inte fullföljt det löftet. Detta har, med de minskade anslagen till den statliga prospekteringen i NSG, medfört stora bekymmer för SGAB:s verksamhet i och . Denna utveckling har skapat tre problem: har fått en minskad konsultkundkrets för sin geo-verksamhet (Pl-divisionen). SGAB har, efter bolagets bildande, kraftigt minskat sin personal i och och överväger nedläggning av enheterna i Håksberg och . SGU har, efter delningen av SGAB från SGU, ingen verksamhet norr om . Vi anser det viktigt att denna utveckling - klart negativ för och Mot. 1988/89 Bergslagen - observeras och att åtgärder övervägs för att hindra den N307 koncentration av svensk geo-verksamhet till sorn ovan redovisats. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att en närmare utredning görs av de problem som redovisats i motionen och att åtgärder vidtas för att återskapa den utlokalisering av geo-verksamhet som beslutat.
mot · GC02N310 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N310 av m.fl. (s) En kunskapsbank för internationell försvarsindustrien omställning De inbördes sambanden mellan nedrustning och utveckling har ägnats allt större uppmärksamhet både inom FN och i svensk utrikespolitik, inte minst . Senast har en interdepartemental arbetsgrupp under ordförandeskap av ambassadör följt upp tidigare insatser på området och framlagt utredningen politik för nedrustning och utveckling (Ds 1988:19). En väsentlig aspekt av problemkomplexet enligt både denna och tidigare utredningar gäller möjligheterna att ställa om militära resurser till civila ändamål. Det behövs en fortlöpande uppbyggnad av kunskaperna på detta område. I arbetet för nedrustning är det av betydelse att kunna peka på modeller för och erfarenheter av planering och praktiska åtgärder för sådan omställning. För att förbättra möjligheterna till kontinuerligt forsknings- och utredningsarbete och underlätta ett brett internationellt utbyte av erfarenheter har arbetsgruppen föreslagit att stöd ges till uppbyggnaden av en kunskapsbank i om försvarsindustrien omställning från militär till civil produktion i olika länder. vid har sedermera på uppdrag studerat möjligheterna att inrätta en sådan kunskapsbank. I en rapport föreslås inrättande av en avdelning för information om militär omställning, med tre huvuduppgifter: insamling, bearbetning och spridning av information av relevans för omställning, med en forskare, en dokumentalist respektive en informatör som ansvariga. Årskostnaden har beräknats till . Vi finner det angeläget att den föreslagna verksamheten kommer till stånd möjligt. bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en kunskapsbank om försvarsindustrien omställning från militär till civil produktion i olika länder. 1 1988189.3 sami. 1988/89 N310
mot · GC02N312 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N312 Försäljning av statlig egendom har man sålt ut statlig egendom - den har privatiserats. Detta har skett på sätt som för många har varit stötande. Aktierna har fördelats så att stora företag och vissa privatpersoner med goda bankförbindelser har gynnats. De vanliga medborgarna har haft små möjligheter att kunna få köpa aktierna. Köpkurserna har satts lågt och kort efter börsintroduktion har kurserna stigit kraftigt och ett fåtal har på detta sätt kunnat berika sig genom den gemensamma egendomen. Det hela är mycket märkligt och ännu märkligare är det att det har kunnat ske under en socialdemokratisk regering som ideologiskt borde ha haft en annan inställning till gemensam egendom och till vilka som skall gynnas i samhället. Det är i grunden egendomligt att medborgarna skall köpa det som de redan äger. Det är ju så att statlig egendom tillhör hela svenska folket och det är medborgarna, som har finansierat tillskapandet genom skattemedel. Ännu märkligare är det då att ett fåtal skall njuta frukterna av det gemensamma. Det är dags att hela systemet med utförsäljning av gemensam egendom ses över. Vi måste noga överväga hur detta skall gå till för att de verkliga ägarna inte skall berövas frukterna av sina satsningar. Speciella metoder måste övervägas så att alla medborgare får rätt till aktier i sin egendom. Aktier som de sedan kan sälja på den öppna marknaden. Eftersom medborgarna redan äger den gemensamma egendomen borde de inte behöva betala för dessa aktier. En utredning om försäljning av gemensam egendom måste också omfatta skälen till att sådana utförsäljningar skall kunna göras. De sociala och miljömässiga konsekvenserna måste noga kartläggas och redovisas för de verkliga ägarna före beslut. Med stöd av ovanstående hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna att det skall tillsättas en utredning om förutsättningar för och sätt på vilket utförsäljning av gemensam egendom kan ske - i enlighet med vad som sägs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att inga utförsäljningar av gemensam egendom får ske förrän har antagit regler för dessa utförsäljningar.
mot · GC02N313 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N313 av och (båda vpk) Ökad återvinning av papper inom den offentliga sektorn m.m. Intresset för resurshushållning i dess vidaste bemärkelse ökar i vårt land. Trots detta ökande intresse är det omöjligt för många kommuner att delta i pappersinsamling. Returpapperspriserna täcker inte frakt- och insamlingskostnad. Ett vidgat samarbete mellan kommuner, landsting, stat och folkrörelser kan innebära att ökade mängder papper kommer till återanvändning. Exempelvis kan överenskommelse om fraktutjämningar, prispolitik och förhandlingsstrategier genomföras. När tog beslut om skyldigheten för hushållen att frånskilja papper från annat hushållsavfall, godtogs en viktig princip. En viktig råvara som returpapper bör inte eldas upp. Den bör i stället ingå i nya pappersprodukter baserade på det återvunna papperet. Detta är en sida av problemet. Det andra är kapitalets ohämmade jakt efter vinster och marknader. När kommunerna började erbjuda stora mängder returpapper till massaindustrin bildade denna en inköpskartell för att uppenbarligen hålla priserna på returpapper nere. Kartellbildningen har anmälts till KO, men han har ansett att kommunerna är en så stark part att någon åtgärd mot monopoltendenserna inte behövde genomföras. har kommunerna dålig ekonomi i returpappersinsamlandet. Detta har ett direkt samband med returpapperskartellens dominerande ställning vid inköp och över prisbildning. Ett sätt som man kunde tänka sig för att skapa en tillräckligt stark motmakt mot cellulosaindustrins monopolistiska returpapperspolitik är en gemensam inköps- och försäljningsorganisation. I denna kunde staten, och ingå. Där kunde avtal träffas om returpapperspris och papperspris. Den kunde hållas öppen för framtida medlemskap för fackliga organisationer etc. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en gemensam inköps- och försäljningsorganisation för pappersprodukter för kommuner, landsting och stat, samt behovet av ökade insatser för pappersinsamling.
mot · GC02N314 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N314 Forskning och utveckling av högteknologi Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T813 hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till en satsning på forskning och utveckling av högteknologi på telekommunikationsområdet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02N315 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (fp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A454 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de regionala utvecklingsfonderna. () () () () () () ()
mot · GC02N317 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N317 av och (båda m) Avskaffande av Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk413 hemställs att beslutar att skall avskaffas. () ()
mot · GC02N318 · 1989-01-18 00:00:00 — av m.fl. (mp) Strukturförändringar i skogsindustrin 1988/89 N318-323 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo316 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på biobränslen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om strukturförändringar i skogsindustrin m.m., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade instruktioner för domänverkets verksamhet. () ()
mot · GC02N321 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N321 av i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U532 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett handelskontor i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en filial till handelskontoret i något av de baltiska länderna, 3. att beslutar att för etablering av handelskontor med filial för /90 anvisa ett reservationsanslag av 3.500.000 kronor, 4. att hos regeringen begär en redogörelse för de åtgärder som vidtagits för att utveckla de kommersiella relationerna med . () () ()
mot · GC02N322 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N322 av m.fl. (mp) Internationell handel och råvarusamarbete Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U311 hemställs att med avslag på prop. 1988/89:100, bil. 5 punkt B6, till Organisationer för internationell handel och råvarusamarbete m.m. för /90 anvisar ett förslagsanslag på . Per () ()
mot · GC02N326 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N326 av m.fl. (s) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ub716 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av resurser till vid i . () ()
mot · GC02N328 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N328 av m.fl. (s) Hemslöjdens situation m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A460 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att hemslöjdarnas situation och villkor bör utredas i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ett kvinnligt bör inrättas i varje län. () () () 1 1988189.3 sami.
mot · GC02N329 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N329 av (vpk) Naturgas i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A461 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om Statsföretags och löntagarfonders roll i regionalpolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om den inhemska ekonomiska utvecklingens betydelse för tillverkningsindustrin, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärder för att främja introduktionen av naturgas och främjandet av andra infrastrukturella satsningar i .
mot · GC02N330 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N330 av m.fl. (vpk) Vissa statliga företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A462 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om Statsföretags betydelse för utsatta regioner. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02N331 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N331 av () Stöd till hemslöjd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A463 hemställs att beslutar att medel för stöd till hemslöjdsverksamheten anvisas på särskild anslagspost så att anslaget för regionala utvecklingsinsatser m.m. under rubrik regional projektverksamhet kan disponeras utan inskränkningar.
mot · GC02N332 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :N332 Företagens utvecklingsarbete m.m. i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A464 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att underlätta företagens forsknings- och utvecklingsarbete. Bo Finnkvist (s) () ()
mot · GC02N333 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N333 av och (båda c) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:A465 hemställs att beslutar att stöd till hemslöjdskonsulentverksamhet skall utgå i särskild ordning och ej över D 4-anslaget, att tilldelar . för hemslöjdskonsulentverksamhet /90. () ()
mot · GC02N334 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N334 av m.fl. (m) Avskaffande av lagen om träfiberråvara Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo317 hemställs att beslutar att avskaffa träfiberlagen. () () () () () (m) ()
mot · GC02N335 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (m) Kollektiv sakförsäkring Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A753 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kollektiva försäkringsformer. (m) () () ()
mot · GC02N336 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda c) Främjande av kooperativ utveckling har i såväl regeringsställning som opposition verkat för att stärka kooperationens roll i samhället. Den etablerade lantbruks- och konsumentkooperationen har stor betydelse för vårt samhälle ur både sysselsättnings- och allmän näringspolitisk synpunkt. Dessutom stärker det kooperativa företagandet demokratiska ideal i vårt samhälle; ideal som utgör hörnpelare för vårt demokratiska styrelseskick. Den etablerade lantbruks- och konsumentkooperationen har aktivt engagerat sig för att främja ny kooperativ utveckling i Kooperativa rådet som ett samverkansorgan mellan staten och de etablerade kooperationerna. En utveckling av nya kooperativa verksamheter är en viktig del i strävandena att engagera nya grupper av människor i företagande och att göra företagandet demokratiskt förankrat. Ungdomars företagande kan med fördel ske i kooperativa former. Dock är stöd till och information om ungdomskooperativ verksamhet bristfällig. Utvecklingsfonderna torde här kunna spela en värdefull roll genom utbildningsinsatser och kreditgivning. På många håll är tyvärr utvecklingsfondernas intresse för ungdomskooperativ verksamhet dålig. Utvecklingsfonderna bör därför åläggas att aktivt verka för nyföretagande bland ungdomar i kooperativa former. Särskilda medel bör också reserveras för detta ändamål. Forskning om kooperativ verksamhet Ett viktigt led i att stärka kooperationens roll i samhället är satsningar på forskning kring kooperativ verksamhet och de kooperativa idéerna. Från sida har tidigare understrukits vikten av en satsning på kooperativ forskning. För kooperationens framtida utveckling utgör forskningen en strategisk resurs. Det är därför av stor vikt att bygga upp en allsidig och kontinuerlig svensk kooperationsforskning. Regeringen bör därför ges i uppdrag att till redovisa förslag till kooperativt forskningsprogram. Fram upprättades företagsstatistik över kooperativa företag från SCB. En ingående statistik är värdefull, inte minst för Det finns därför anledning för staten att uppmana Mot. 1988/89 Kooperativa rådet att i samarbete med SCB utarbeta en plan för återinföran- N336 de av kooperativ företagsstatistik. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de regionala utvecklingsfondernas stöd till ungdomskooperativ, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kooperativ forskning, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kooperativ företagsstatistik1]. () () 1 1988/89:Fi424
mot · GC02N337 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :N337 av och (båda fp) Konkurrensförutsättningar för industrin i norra Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A466 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande vikten av konkurrenskraft för industrin i norra .
mot · GC02N338 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :N338 av m.fl. (mp) Förköpsrätt för anställda att köpa företag och aktier, m.m. Det storskaliga ägandet, och därmed vidhängande makt, har skapat orättvisor i samhället och i många fall lett till misshushållning av naturens resurser. Det går en fusionsvåg över som ett led i uppbyggandet av EG:s inre marknad. Risken är uppenbar: allt större bolag slukar i sig allt mer av näringslivet. Detta resulterar i att vi kan få en kapitalistisk planekonomi som är lika förnedrande för den lilla människan som den planekonomi vi ser exempel på i . Allt fler beslut kommer att fattas i allt färre styrelserum hos allt större transnationella bolag. Det storskaliga ägandet medför alltid en mycket stark maktställning. Ägaren kan styra andra människor genom beslut om sin egendom. Även i är maktkoncentrationen mycket stor, i själva verket är maktkoncentrationen större i än i de flesta andra västländer. Ägandet är i behov av långtgående reformer i miljöns, jämlikhetens och kommande generationers intressen. de gröna accepterar att olika former av ägande skall kunna existera sida vid sida. Partiet vill främja småskaligt ägande på det storskaligas bekostnad, vi vill främja direkt ägande och kooperativt ägande. För att komma till rätta med de problem vi skissat ovan krävs reformer. Bl.a. vill de gröna verka för att: Varje lokal företagsenhet skall vara en egen juridisk person och ha en lokal styrelse. Varje lokal företagsenhet skall ha egen bokföring som redovisar verkliga kostnader vid köp och försäljning mellan lokala företagsenheter, även inom samma företag. Nyutgivna aktier skall knytas till en lokal företagsenhet. Anställda och lokalbefolkning skall, vid utgivning av nya aktier i större företag, ha förköpsrätt till 1/3 var. Anställda skall, vid försäljning av företag, ha förköpsrätt enligt samma principer som kommunen har förköpsrätt till fastigheter. Anställda och lokalbefolkning skall ha förköpsrätt att köpa företaget eller dess tillgångar då företaget skall läggas ner. Priset skall sättas till det lägsta av bokfört värde och marknadsvärde. De ovan skissade förslagen skall också gälla de företagsenheter i som ägs av transnationella företag. Genom reformer i ovanstående skissade anda kommer näringslivet att decentraliseras och demokratiseras. Småskaligheten och det direkta ägandet kommer att gynnas. En fungerande äkta marknadsekonomi kan byggas upp Mot. 1988/89 där det finns många parter på marknaden; mångfalden kommer att öka. Med hänvisning till ovanstående yrkas att hos regeringen begär en utredning om hur de i motionen föreslagna åtgärderna för decentralisering och demokratisering av näringslivet skall kunna genomföras. () ()