mot · GD02Sf623 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf623 av m.fl. (c) En utvärdering av mål för invandrarpolitiken beslöt 1984 att de riktlinjer för invandrarpolitiken som fastställdes ska fortsätta att gälla som mål för samhällets insatser. Riktlinjerna brukar delas upp i tre huvudmål, nämligen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Jämlikhetsmålet bör ses som det mera övergripande målet för invandrarpolitiken. Det innebär att man dels ska uppnå lika rättigheter, dels ha likvärdiga möjligheter. Invandrarna ska alltså behandlas på samma sätt som övriga medborgare inom ramen för den generella politik som fastställs för olika samhällsområden som t.ex. arbetsmarknad, bostad och utbildning. För att invandrarna ska kunna behandlas på ett likvärdigt sätt krävs det oftast särskilda riktade insatser. Varje myndighet har ett ansvar för att sådana åtgärder vidtas när så behövs. Valfrihetsmålet ger invandrarna rätt att kunna leva och verka i den svenska samhällsgemenskapen och behålla och utveckla sitt kulturarv. Det ska dock ske inom ramen för de grundläggande normer som i det svenska samhället gäller för mänsklig samlevnad och respekt för andra människor. Det tredje målet, samverkansmålet, innebär att en ömsesidig samverkan bör komma till stånd mellan invandrare och majoritetsbefolkningen. Målet inbegriper tolerans och gemenskap mellan människor av olika ursprung. Invandrarpolitiken ska också präglas av en vilja att utveckla goda etniska relationer i det svenska samhället så att alla som bor där ska kunna leva i trygghet och åtnjuta tolerans och respekt för sitt ursprung. Det har förflutit riktlinjerna formulerades första gången. Det skedde då i skuggan av en stor arbetskraftsinvandring . och framför allt 80-talet har invandringen till vårt land ändrat karaktär. kom de första större grupperna av flyktingar som hade sina rötter i världsdelar utanför . har den gruppen dominerat i vår flyktingmottagning. Det kulturella, språkliga och religiösa avståndet mellan dem som kommer och det samhälle de möter har därmed blivit större än vad det var för ett par årtionden sedan. Detta ställer speciella krav på samhället. Efterkrigstidens flyktingar och arbetskraftsinvandrarna från och är mitt uppe i generationsväxlingar. De har i vårt land hunnit få både barn och barnbarn. Många av dessa tidiga invandrare är pensionärer eller kommer att bli det . Hur uppfylls de invandrarpolitiska målen? Redan en ytlig granskning av några olika samhällsområden ger vid handen att mål om jämlikhet, valfrihet och samverkan långt ifrån uppfylls på det sätt som var tänkt. Några exempel får belysa det aktuella läget inom några för invandrarna betydelsefulla samhällsområden. Trots det mycket goda arbetsmarknadsläget är arbetslösheten bland utländska medborgare dubbelt så hög som bland svenskar. Akademiker med invandrarbakgrund har det speciellt svårt att få arbete inom sitt utbildningsområde. Markant är också skillnaden i arbetslöshet när det gäller ungdomar. Andra generationens invandrare uppvisar betydligt större arbetslöshet än sina jämnåriga svenska kamrater. Undersökningar visar att en större andel av invandrareleverna i skolan har problem och behöver extra hjälp. En lägre andel av eleverna med annat hemspråk än svenska söker sig vidare till gymnasiet och till högskolan. Studieavbrott är vanligare bland invandrarelever än övriga. Få kommuner har planerat sin åldringsvård för att framöver ta emot betydande grupper av pensionärer med invandrarbakgrund. Utbildad tvåspråkig vårdpersonal saknas på många av de institutioner som tar emot äldre och sjuka invandrare. Utbudet av program på invandrarspråk är starkt begränsat. Sändningar på nya språk har oftast skett på bekostnad av redan etablerade språk. Stödet till föreningar, tidningar, kyrkor och kultur Stödet till invandrarnas organisationer, tidningar, kyrkor och kultur har långsamt urholkats genom att anslagen inte har fullt ut räknats upp i förhållande till pris- och löneutvecklingen. Det har blivit svårare för flera gamla grupper att behålla och utveckla sin kultur. Trots att allmänna opinionen gått i riktning mot större tolerans och ökad förståelse för invandrare har antalet fall av diskriminering och främlingsfientlighet ökat. Eniga riksdagar har fastställt målen för invandrarpolitiken. har därmed också ett ansvar för att målen uppfylls i samhället. Finns det uppenbara brister bör också ta initiativ till åtgärder som löser problemen. Av den kortfattade redovisningen framgår att de invandrarpolitiska målen inte är uppfyllda på flera viktiga samhällsområden. Vi anser därför att hos regeringen ska begära en grundlig utvärdering av hur de invandrarpolitiska riktlinjerna efterlevs i samhället. Utvärderingens resultat bör sedan ligga till grund för ett åtgärdsprogram som kan genomföras . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av hur de övergripande målen för invandrarpolitiken uppfylls inom olika samhällssektorer.