mot · GC02Fi602 · 1989-01-24 00:00:00 — Hushållens nettosparande i börsnoterade svenska aktier 1970-1986 Mdr kr, priser Den del av det samlade börsvärdet som ägs av enskilda hushåll har minskat . ägde privatpersoner av börsaktierna. hade andelen sjunkit till . Enligt de senaste uppgifterna äger hushållen inte mer än av börsvärdet genom direktägande. Därtill kommer ca 5 procents ägande via aktiefonder. Minskningen av det privata aktieägandet har ägt rum som det antal hushåll som äger aktier har ökat. Tillkomsten av nya små aktieägare har dock inte kunnat uppväga utförsäljningen av aktier från större enskilda aktieägare. Av diagram 4 framgår att det institutionella ägandet ökat. Försäkringsbolag, investmentbolag, andra börsföretag, , stiftelser m.m. svarar för två tredjedelar av aktieägandet på fondbörsen. Direkt ägande av börsaktier. Fördelning av ägarkategorier 1979 och 1985 FOraiknngsbolag, 4:e AP-fond*n Börsnoterad# rörelsed nvand* övnga juridiska personer (tax Moderata samlingspartiet finner det mycket oroande att hushållen ersätts av institutioner som aktieägare. I en marknadsekonomi är det särskilt angeläget att aktiesparandet är väl spritt bland de enskilda medborgarna. Utvecklingen mot ett alltmer institutionaliserat ägande av näringslivet försvagar marknadsekonomin. När det personliga intresset för aktiers avkastning försvinner, riskerar aktiemarknadens funktionssätt att försämras. Den viktigaste orsaken till institutionaliseringen av aktieägandet är den ogynnsamma skattesituationen för privatpersoner jämfört med institutioner. Förmögenhetsskatten drabbar enbart privatpersoner. Därtill kommer att arvsskattereglerna medför att större aktieförmögenheter minskar avsevärt, när de förs vidare mellan generationer. Reglerna för inkomst-, förmögenhets- och arvsbeskattningen innebär att privatpersoners aktier i samtliga fall beskattas mycket hårdare än institutio Skillnaderna är så stora att det personliga aktieägandet i form av större innehav successivt bryts ned. Framför allt kombinationen av hög förmögenhetsskatt och full marginalskatt på mottagen utdelning håller på att göra hushållens situation ohållbar. Om inte denna utveckling skall fortsätta, måste skattevillkoren för personligt aktieägande kraftigt förbättras. Regeringen har i stället försämrat aktieägandet genom en rad åtgärder. Bl.a. har följande försämringar föreslagits av regeringen och beslutats av riksdagsmajoriteten: Den diskriminerande dubbelbeskattningen av aktier har återinförts genom att det 30-procentiga avdraget för utdelningar på mindre aktieinnehav slopats. En 20-procentig utdelningsskatt på aktieutdelningar infördes , vilket innebar trippelbeskattade aktieutdelningar. Utdelningsskatten 1983 har ersatts av en s.k. vinstdelningsskatt på aktiebolag, ett slags progressiv bolagsskatt, för att finansiera de kollektiva löntagarfonderna. föreslår regeringen dessutom att en extra vinstskatt på tas ut. Förmögenhetsbeskattningen har skärpts väsentligt och uppgår till redan i det lägsta skattepliktiga skiktet. Redan här tar förmögenhetsskatten tillsammans med inkomstskatten mer än den genomsnittliga utdelningen. Genom beslut skärptes realisationsvinstskatten på aktier kraftigt. Utan utredning eller remissförfarande infördes en omsättningsskatt på aktier , och den fördubblades från . Flöjda aktieutdelningar för svenska börs- och OTC-bolag förbjöds . Stämpelskatten vid bildandet av aktiebolag och ökning av aktiekapital fördubblades . Avdragsbegränsning för förlustaktier föreslogs . Vissa lättnader har genomförts när det gäller värderingen av aktier vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen. Dessa lättnader är dock marginella i sammanhanget. Hushållens mest dominerande tillgång, bortsett från småhus, är banktillgodohavanden. Som andel av de finansiella tillgångarna har inlåningen i bank minskat . Realvärdet för banktillgodohavanden och kontanter sjönk med från 357 miljarder till 336 miljarder . Sparande i bank har jämfört med fastigheter och olika typer av lös egendom (utom aktier) haft en klart missgynnad ställning, vilket torde vara en viktig förklaring till det i reala termer minskade banksparandet. De sparformer som är av störst betydelse när det gäller att finansera näringslivets utbyggnad - aktiesparande för riskkapital och banksparande för lånekapital - är de som diskrimineras mest genom skattelagstiftningen. Allemanssparande introducerades som en ersättning för det tidigare skattesparandet. Utvecklingen framgår av tabell 4. Alltifrån starten dominerar sparande på allemanssparkonton med placering hos . Trots den goda utvecklingen på aktiebörsen har allemansfonderna ännu inte fått av sparandet. Antal konton Sparat belopp (tusental) (mkr) Antal konton Sparat belopp (tusental) (mkr) Sparat belopp (mkr) Lägger man till det sparade beloppet på allemanssparkonton även intjänad ränta och bonus, blir totalsumman . Det är oklart hur mycket av detta som kan betecknas som nysparande. I stor utsträckning torde det röra sig om överflyttning från vanliga bankkonton till allemanssparkonton i syfte att komma i åtnjutande av skattebefrielsen. Många har lämnat stående uppdrag till sina bankkontor om maximala månatliga överföringar. Till den del överföringen går till allemansfondkonton sker i alla fall en omvandling till riskvilligt sparande i näringslivet. behöver däremot inte för statsupplåningen de stora årliga tillskott som flyter in på allemanssparkonton. I detta fall vore det bättre om inlåningen kunde stanna i bankerna för utlåning till näringslivet. En översyn av allemanssparande! är därför påkallad. Hushållens försäkringstillgångar låg av den totala förmögenheten. Nominellt ökade försäkringstillgångarna från 13 miljarder till 89 miljarder , vilket innebar en årlig real ökning med . Försäkringssparandet syftar särskilt till att skapa trygghet och oberoende. Till skillnad från bank- och aktiesparandet är detta sparande långsiktigt och mindre rörligt. Privata pensionsförsäkringar och andra enskilda försäkringar stärker individens skyddsnät och minskar behovet av kollektiva försäkringar. Sparandet i pensionsförsäkringar har varit stigande (se diagram 5). Förklaringen till detta är troligen att ATP-systemet inte upplevs som särskilt säkert. Inte minst har många kvinnliga försäkringssparare tillkommit av detta skäl. De höga marginalskatterna gör det dessutom förmånligt att spara i pensionsförsäkringar. En utveckling som innebär att samhället står för grundtryggheten och att människorna ovanpå detta frivilligt sparar i försäkringar är positiv. Hushållens sparande i försäkringar 1970-1985 priser 16 14 12 10 8 6 70 72 74 76 78 80 82 84 86 Källa: Näringslivets Ekonomifakta beslutade den socialistiska riksdagsmajoriteten att ta ut en särskild skatt på pensionssparandet. Regeringen presenterade förslaget om pensionsskatt utan att det hade föregåtts av någon utredning. Inte heller gavs utrymme för sedvanlig remissbehandling. Den enda instans som fick yttra sig var lagrådet. Lagrådet avstyrkte förslaget av konstitutionella skäl. Men det tog regeringen ingen hänsyn till. Förslaget förelädes ändå . Förutom att pensionsskatten aktualiserar viktiga konstitutionella aspekter och enbart av detta skäl inte borde ha genomförts kan den också få negativa effekter på sparandet. Pensionsskatten skapar en ökad osäkerhet och motverkar därmed direkt ett långsiktigt sparande i en situation när sparandet totalt sett skulle behöva öka. Hushållens obligationsinnehav ökade nominellt från 9 miljarder till . Realt ökade obligationsvärdet med ca 57 miljarder. Denna sparandeökning i främst premie/sparobligationer ägde rum som intresset för aktiesparande minskade. Förklaringen var att obligationssparandet medförde, i förhållande till aktiesparandet, en relativt god avkastning efter skatt. 6 Moderat politik för sparande och ägandespridning 6.1 Sänkt skatt och fasta spelregler Moderata samlingspartiet har förordat en politik som syftar till att stimulera hushållens sparande. Hit hör bl.a. våra förslag om minskat skattetryck och lägre marginalskatter, vår kamp mot inflationen och strävan efter en högre ekonomisk tillväxt. Vi anser att staten bör bedriva en aktiv politik för att stimulera enskilda människors ägande. Målet bör vara att hushållen skall kunna ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. Att staten stimulerar till enskild förmögenhetsbildning kan ses som ett led i en politik syftande till att flytta en del av ansvaret för den framtida Mot. 1988/89 tryggheten från det allmänna till de enskilda hushållen. Den socialdemokratiska regeringen bedriver en politik som direkt motverkar ett ökat hushållssparande genom att ständigt ändra spelreglerna för sparandet. har t ex ett flertal försämringar genomförts för enskilt aktiesparande. beslutade den socialistiska riksdagsmajoriteten om en särskild pensionsskatt. togs beslut som motverkar det sparande som sker inom ramen för företagsanknutna vinstandelssystem. Finansministerns nyårsfyrverkeri skapar ytterligare osäkerhet om avkastningen av sparande i svenskt näringsliv. En ökad sparvilja förutsätter stabila spelregler så att människor vågar spara långsiktigt. Sparandet bör premieras - inte motverkas. Påkostade annonskampanjer av den typ som spardelegationen genomfört är inte någon effektiv sparpolitik. Enligt vår uppfattning är det inte statens uppgift att bedriva sparpropaganda utan att skapa gynnsamma förutsättningar för sparandet. Vi föreslår därför att spardelegationen avskaffas. Förslaget i budgetpropositionen, bil. 9, om ett anslag under F7. Sparfrämjande åtgärder på bör således avslås. Det går inte heller att nämnvärt öka det totala sparandet med hjälp av skattemässiga styråtgärder som t.ex. i allemanssparande!. Sådana arrangemang leder mest till att människor flyttar sparmedel från ett konto till ett annat, vilket de senaste årens utveckling visat. I länder som och stimulerar staten enskild förmögenhetsbildning. Där är man väl medveten om betydelsen av en aktiv sparpolitik, som möjliggör uppbyggnaden av privata förmögenheter hos hushållen. De enskilda medborgarnas förmåga att utstå påfrestningar - liksom att begagna uppdykande tillfällen - förstärks avsevärt när de har ett eget sparkapital. Det fungerar som ett slags privat skyddsnät, vilket ger ökad trygghet vid oförutsedda utgifter och i krissitutationer. Därigenom minskar också behovet av offentliga transfereringar. Den bästa marknadsekonomiska lösningen för att stimulera ett ökat sparande är en ekonomisk politik som ökar hushållens disponibla inkomster och höjer realavkastningen efter skatt på sparande. Ett minskat skattetryck och generellt sett lägre beskattning av sparande ökar hushållens räntekänslighet och gör det mindre lönsamt att låna och mer lönsamt att spara. Dessutom ökar realinkomsterna, vilket också gör det möjligt för hushållen att spara. En höjning av sparavdraget är en generellt verkande åtgärd som påverkar avkastningen i olika sparformer på ett likartat sätt. En nackdel är dock att detta innebär att avkastningen efter skatt stiger på i första hand redan existerande sparkapital. gäller att sparavdraget individualiserats till per inkomsttagare. Även om det i sig kan anses motiverat att ytterligare förbättra sparavdraget med hänsyn till penningvärdets fall, bör i första hand åtgärder vidtas som främjar nysparande och som engagerar nya grupper i regelbundet sparande. Dessa motiv låg bakom det skattesparande som infördes under den borgerliga regeringstiden. En höjning av avdragets storlek har vidare motiverats med att sparandet medfört negativ real ränta. Av allt att döma är vi nu inne i en period med 18 Ett återställande av sparavdragets reala värde till sin tidigare högsta nivå skulle därtill medföra stora statsfinansiella kostnader. En ytterligare höjning av sparavdraget bör därför övervägas först i ett senare sammanhang. Generella åtgärder som skattelättnader inom ramen för ett minskande skattetryck och återinförande av fasta spelregler är de viktigaste förutsättningarna för hushållssparandets återhämtning. Moderata samlingspartiet anser emellertid att olika typer av mer selektiva sparstimulanser också bör övervägas för att dels premiera långsiktigt bundet sparande, dels sprida ägandet av bostäder och aktier. 6.2 Startsparande och pensionssparande i bank Att premiera långsiktigt bundet sparande hör till de viktigaste åtgärderna för att öka hushållssparande!. Vi vill därför föreslå införande av s.k. startsparande och en utvidgning av möjligheterna att pensionsspara. För barn och ungdom bör ett startsparande införas. På bankkonton, som är spärrade för uttag intill , skall föräldrar och släktingar kunna sätta in vardera. Detta är ett belopp som enligt vårt förslag till gåvobeskattning skall kunna överföras utan skyldighet att erlägga gåvoskatt. Någon typ av tak får dock övervägas. All avkastning på kontot bör vara skattefri medlen inte får disponeras. På detta sätt kan barnen ges en trygg start i vuxenlivet. Pengarna kan användas för att bekosta t.ex. utbildning eller bostad. Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utreda de närmare detaljerna och återkomma till med ett förslag . Därigenom skulle startsparandet kunna träda i kraft . I det nuvarande pensionsförsäkringssparandet är premien i princip avdragsgill vid taxeringen medan utfallande belopp beskattas. Vidare är avkastningen skattefri. Inte heller förmögenhetsskatt utgår på det sparade beloppet eller dess avkastning. Avdragsrätten är emellertid för vanliga tjänsteinkomster begränsad till av inkomsten upp till 20 basbelopp eller alternativt till ett basbelopp (). För bl.a. företagare gäller andra regler som innebär att högre avdrag medges. För att ytterligare stimulera ett långsiktigt bundet sparande bör möjligheten till ett särskilt pensionssparande utvidgas till att också gälla sparande i bank. Bankerna har genom sina väl förgrenade kontorsnät möjlighet att marknadsföra sparformen till en bred allmänhet. Sparformen skulle också uppmuntra och förstärka en god bank/kundrelation. Sparandet kan ske genom insättning på bankkonton som är spärrade för uttag intill dess vederbörande fyllt . Därefter får uttag ske med högst en tiondel av det innestående beloppet . Avsättning till pensionskonto bör vara avdragsgill upp till ett basbelopp. Likaså bör all avkastning vara skattefri och medlen fria från förmögenhetsskatt mot att skattskyldighet inträder då beloppen tas ut. Det finns vidare skäl att pröva, om det utifrån bankttekniska överväganden är möjligt, att utvidga placeringsmöjligheterna till att omfatta även sparande i aktier och andra värdepapper samt andelar i aktie- och avkastningsfonder. Därigenom kan den enskilde själv välja risknivå på sitt sparande. Det finns även skäl att pröva om det skall vara möjligt att med uppskjuten Mot. skattskyldighet göra förtida uttag för köp av t.ex. permanentbostad eller start Fi602 av eget företag. Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utreda de närmare detaljerna för det ovan skisserade pensionssparandet och återkomma till med förslag . Därigenom skulle de nya reglerna kunna träda i kraft . Försäkringssparande för ålderdomen är en annan form av långsiktigt bundet sparande. En skillnad mot det pensionssparande som skisserats i det föregående är att det också inrymmer en försäkring mot risken för ett tidigt dödsfall. Sparande i pensionsförsäkring är som redan nämnts förenat med vissa skatteförmåner, och det är angeläget att dessa inte begränsas. Villkoren för sparande i kapitalförsäkring har successivt försämrats. Först togs skatteavdraget på bort. I samband med beslutet om pensionsskatt höjdes livförsäkringsbolagens ränteskatt från till , som den uppsamlade premiereserven belädes med förmögenhetsskatt hos spararen. Volymen tecknade kapitalförsäkringar gick ned eller med . Det ökade nysparandet i pensionsförsäkring var inte på långt när lika stort, varför försäkringssparandet totalt sett minskade som en direkt följd av skatteförändringarna. Visserligen har sparandet i kapitalförsäkring hämtat sig något, men om inte de båda 1986 genomförda försämringarna återtas, kommer denna genom sin långsiktighet samhällsnyttiga sparform att tyna bort. Marknaden för livförsäkringar är stel i . Det sammanhänger med att alla livbolag måste vara ömsesidiga. När det inte föreligger något vinstintresse, blir det inget incitament till förnyelse. Konkurrensen skulle genast öka, om livförsäkringsrörelse fick drivas i aktiebolagsform. Det skulle då bli möjligt att sätta räntan under risk. utgår alla bolag från en kalkylränta på , vartill kommer möjligheten till återbäring. Utomlands är det vanligt att bolaget i stället erbjuder en garanterad ränta på exempelvis . Blir avkastningen på gjorda placeringar mindre, får bolaget stå för mellanskillnaden, medan det får behålla den om avkastningen blir större. I förening med fördelaktiga återlåneregler har detta visat sig vara en attraktiv sparform i bl.a. . Livbolagens placeringsmöjligheter är hårt reglerade i . av premiereserven skall finnas i stats- och bostadsobligationer. Återstående får placeras fritt, dock ej i aktier. Aktieköp får endast ske för de överskottsmedel som bildar återbäring. Bland spararna finns det säkert intresse för försäkringskonstruktioner, som ger dem rätten att själva välja (och byta) placeringsinriktning via andelar i olika värdepappersfonder. Denna uppläggning har snabbt blivit populär bl.a. i . I samband med ställningstagandet till försäkringsverksamhetskommitténs slutbetänkande bör regeringen se till att hinder för en utveckling av här angivet slag undanröjs. Att bredda bostadsägandet är det bästa sättet att åstadkomma en jämnare fördelning av förmögenhetstillgångarna i samhället. Vi har därför föreslagit att det allmänna skall stimulera medborgarna till ett ökat bostadssparande. All erfarenhet visar att enskilt ägande är den mest effektiva formen för förvaltning av bostäder. Detta är en viktig anledning till att många som bor i hyresrätt vill äga sin bostad. Ur både samhälls- och privatekonomisk synvinkel är det fördelaktigt om människor får möjlighet att skaffa en egen bostad antingen i småhus eller i flerfamiljshus. För att öka hushållens möjligheter att i större utsträckning äga sina bostäder är det väsentligt att minska beskattningen. Skatterna bör sänkas på både hushållens inkomster och själva boendet. Därigenom kan möjligheter skapas för vanliga inkomsttagare och barnfamiljer att skaffa en egen bostad. Sänkta inkomstskatter och slopande av både fastighetsskatt och avdragsbegränsning är därför viktiga inslag i en moderat politik för ökat bostadsägande. Reavinstbeskattningen på bostadsrätter bör ändras så att den blir analog med egnahemsbeskattningen. För att öka bostadsägandet är det också viktigt att ge de boende rätt att köpa och ombilda hyreslägenheter till bostadsrättseller ägarlägenheter. Detta skulle dessutom bidra till att bringa ordning i de allmännyttiga bostadsbolagens dåliga affärer. Kommunerna kan genom att ge borgen för lån möjliggöra för flera att bli ägare till sin bostad. Staten bör vara generös när det gäller att låta fördelaktiga lån på en fastighet övertas av nya ägare, som också bebor fastigheten. Vi föreslår därutöver att målsparandet till egen bostad eller bostadsrätt uppmuntras. Vi har tidigare förordat införandet av ett måjsparande till egen bostad inom ramen för skattesparandet. Eftersom detta håller på att avvecklas, fungerar emellertid inte längre denna lösning. anslöt sig regeringen till vår uppfattning att det skattegynnade bosparandet borde frikopplas från allemanssparande! och i stället bygga på bankernas spara-låna-system. Det förslag som regeringen lade fram och som godtogs av var emellertid krångligt till sin konstruktion och kommer att leda till ökade kostnader för såväl banken som ansvarig myndighet, utan att ge särskilt stora effekter på nysparandet. I budgetpropositionen tvingas regeringen redan föreslå ändringar av det tidigare av riksdagsmajoriteten fattade beslutet, vilket ytterligare styrker att förslaget är för krångligt. Den nu föreslagna ändringen innebär att en sparare kan flytta hela behållningen i ungdomsbosparandet från en bank till en annan. Vi har ingen anledning att invända mot förslaget men hyser dock fortfarande uppfattningen att bosparande bör stimuleras enligt den modell som föreslås nedan. Stimulansen till bosparande bör knytas till särskilda bostadskonton i bank. Ett sådant bosparsystem skall inte ha någon övre åldersgräns. Enligt vår mening bör premieringen ske på flera olika sätt. Staten bör utge en sparpremie på av det belopp som sparats under och använts till köp av bostad. Sparpremien får dock maximalt uppgå till . Därtill bör staten ställa statlig borgen för lånet, vilket kan innebära en sänkning av låneräntan med ungefär med 0,. Det bör också övervägas, om det bör bli möjligt att disponera en del av det belopp som sparats på det i det föregående skisserade pensionskontot Mot. utan att skattskyldighet inträder. Ägande av bostad kan ju ses som en Fi602 alternativ form av sparande för ålderdomen. I en marknadsekonomi är det särskilt angeläget att aktieägandet är väl spritt bland de enskilda medborgarna. För att vända den utveckling för hushållens aktieägande som beskrivits i det föregående är det nödvändigt att ändra skattesystemet så att diskrimineringen av privatpersoner upphör. Skattevillkoren för hushållens aktiesparande måste kraftigt förbättras. Hela löntagarfondssystemet skall avvecklas. Det borgerliga awecklingsförslaget innebär att en grund läggs för en omfattande spridning av aktiesparandet till helt nya grupper. Genom att löntagarfondernas tillgångar används som stimulans till sparande i allemansfonderna är det möjligt att en majoritet av den vuxna befolkningen kan bli aktiesparare. Då förverkligas den moderata idén om en långtgående ägandespridning. Avvecklingen blir därmed den viktigaste enskilda åtgärden för att åstadkomma ett ökat aktiesparande. En försäljning av aktier i statliga företag tjänar också syftet att bredda ägandet och öka sparandet, förutsatt att anställda och småsparare ges goda möjligheter att få tilldelning vid börsintroduktionen. Ett sätt att sprida det enskilda aktiesparandet är att avskaffa dubbelbeskattningen på aktieutdelningar. En lindring som statsfinansiellt motsvarar den 30-procentiga skattereduktionen bör återinföras. Reavinstskattereglerna bör både förenklas och mildras. I jämförelse med omvärlden ligger den svenska aktievinstbeskattningen högt. Beskattningen av långa innehav är i samtliga jämförbara länder lägre. En del länder har över huvud taget ingen reavinstbeskattning efter ett till . De svenska reglerna för beskattning av aktievinster är dessutom mycket krångliga. För att den svenska ekonomin skall anpassas till internationella förhållanden bör därför reavinstbeskattningen på aktier förenklas och sänkas. Den asymmetri som följer av den begränsade rätten till avdrag för kort avdragsförlust enligt regeringens nyårspaket måste stoppas. Vid förmögenhetsbeskattningen skall fr.o.m. börsnoterade aktier tas av aktiernas marknadsvärde. För t ex fastigheter gäller att taxeringsvärdet utgör av marknadsvärdet. Prisfallsrisken har varit ett av skälen till att taxeringsvärdena satts lägre än marknadsvärdena. För aktier är emellertid kursfallsrisken större än för fastigheter. Med hänsyn härtill bör därför av börsnoterade aktiers marknadsvärde tas upp till beskattning. Vi anser att förmögenhetsbeskattningen av OTC-bolag bör ske enligt de tidigare reglerna, d.v.s. av substansvärdet bör beskattas. Den av socialdemokraterna införda och sedermera fördubblade omsättningsskatten på aktier bör avskaffas . En effekt av omsättningskatten är att de korta affärerna minskar. En väl fungerande aktiemarknad behöver korta placeringar för att bl.a. jämna ut kursrörelserna. Omsättningsskatten medför också att handel med svenska aktier överförs sker två tredjedelar av handeln i de tio största Mot. 1988/89 företagens aktier i .