ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo870 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo870 av och (båda mp) Insamling av papper skrev 1983: beslut innebär att hushållens tidningar och tidskrifter skall återanvändas som fiberråvara i pappersindustrin och inte brännas för att utvinna värmeenergi. Hushållen använder ca papper. Kommunerna är skyldiga att samla in papper, så att det i första hand kan återvinnas inom pappersindustrin. Insamlingen av papper från skolor finns ej medtaget. Hushållens ambitionsnivå är hög. men det visar sig att om papperet är osorterat, går det direkt till värmeenergi. Detta har en skolklass på sina lektioner i miljövård kunnat konstatera. Det visar sig också att tillgången på insamlat papper inte räcker för den svenska pappersindustrin, så denna tvingas köpa returpapper från . kommer efterfrågan på returpapper att öka drastiskt inom pappersindustrin och därför är det nödvändigt att se över rutinerna, informera allmänheten om hur man bäst sorterar papper, så att återvinningsbart papper ökar. SNV, , som uppmanat ovan nämnda elever att bli miljonärer", måste i förlängningen också skapa utrymme för deras ambitioner att kunna förverkliga målen. Att eleverna ska stoppa den påbörjade pappersinsamlingen på skolan beroende på att kommunernas pappersinsamlare anser, att det är olönsamt eller besvärligt att hämta från skolor för att dessa kan ha låtit en penna glida ner mellan raderna (i pappershögen), kan inte vara seriöst menat. Riksdag och regering bör begära och avsätta medel till SNV och andra berörda organisationer och föreningar, så att dessa kan starta en massiv kampanj för att informera allmänheten om sortering och insamling av papper. Dessa organ kan anlitas för att utforma information via bl.a. TV, radio och press. Det är ett enormt resursslöseri att inte tillvarata allt papper som vi rika i i-världen slösar med på de fattigas bekostnad. Om barnens och ungdomarnas förtroende för kampanjer som Nära till naturen och hela ska leva ska stärkas, måste vi vuxna och speciellt vi förtroendemän och -kvinnor föregå med gott exempel. Det vi förbrukar drabbar först och främst kommande generationer och tredje världens folk. måste ta ansvar för att reglerna kan följas och att styrmedlen ändras så att det blir ekonomiskt gångbart att samla in papper på alla offentliga inrättningar och givetvis på skolorna! Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att leva upp till de mål om papper som fiberråvara som satte upp 1975. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att pappersinsamling ska ske på alla offentliga inrättningar, också skolor och att detta ska ingå i kommunernas åtagande, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en massiv information om sortering av papper. () () 1988/89 Jo870 gotab 16899, 1989
mot · GC02Jo874 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo874 av m.fl. (vpk) Älgjakten När fattade beslut om övergång till reglerad jakt över hela landet, förutsåg man inte den rättstillämpning som väckt sådan irritation framför allt i . Vi avser då den dubbelregistrering av älgjaktsområden, som blir följden genom att områden registreras dels av jaktvårdsområden etc. och dels av samer. Följderna av detta kan bli skärpta motsättningar mellan olika jägargrupper, försvårat jaktsäkerhetsarbete, försämrad jaktvård och svårkontrollerad avskjutning. Genom ett dispensförfarande har systemet ännu inte prövats i . Det kan finnas skäl att avvakta kommande jaktsäsongs erfarenheter. Men när dessa föreligger bör regeringen låta utvärdera dessa. I utvärderingsdirektiven bör också ingå att lägga fram förslag på de åtgärder som man anser påkallade. Förslagen bör då arbetas fram så skyndsamt att de kan behandlas /. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av utvärdering av beslutet om reglerad jakt. (vpk)) (vpk)
mot · GC02Jo875 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo875 av och (båda mp) Läckage av hydrauloljor från skogsmaskiner Det mekaniserade skogsbrukets användning av hydrauliska maskiner med stora oljevolymer är ett tilltagande miljöproblem. Främst är det grundvattnet som ofta får långvariga skador på grund av oljeläckage och större oljespill. Dessa skador är av så allvarlig art, att man bör införa ett system som garanterar att större oljespill upptäcks, registreras och åtgärdas med bästa möjliga kända saneringsteknik. Det är en ödets ironi att den processindustri, som framtvingat det mekaniserade skogsbruket, skadar våra livsviktiga färskvattentillgångar i flera av tillverkningsleden. Detta ger en multiplikativ effekt, som snabbt kan göra cellulosaindustrins miljöproblem katastrofala. De moderna hydrauloljornas sammansättning är särskilt skadliga för grundvattnet. Det är ett välkänt faktum att en enda utspilld oljedroppe kan förstöra hundratals liter vatten för mycket . Det är därför nödvändigt att ersätta hydrauloljorna och stimulera ett miljövänligare skogsbruk. Vårt dricksvatten hotas från alltför många håll . Men det är och kommer att förbli vårt viktigaste livsmedel! Därför måste vi vidtaga åtgärder . kan det vara försent! Med hänvisning till ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handhavande, kontroll och registrering av hydrauloljor, 2. att begär en utredning hos kemikalieinspektionen med anledning av ovanstående problem med hydrauloljor.
mot · GC02Jo876 · 1989-01-24 00:00:00 — Förbud mot s.k. helikopterskidåkning Ett för många störande nöje som dessvärre har kommit att breda ut sig alltmer är helikopterskidåkning. Det går i stort sett ut på att en helikopter tar upp skidåkaren på ett lämpligt berg. Sedan åker skidåkaren ner för egen maskin. Detta innebär att skidåkaren kan ta sig till platser som normalt skulle vara svåra att nå. Sådana områden utgör naturliga refuger för de vilda djuren och denna störning innebär att deras livsrum minskar. Det innebär också att bullret från helikoptrarna kommer att störa andra människor som har kommit till fjällvärlden för att uppleva naturens ursprungliga tystnad och storslagenhet. Här finns en uppenbar konflikt mellan olika intressen. Med hänsyn till att vårt samhälle i övrigt bullrar i hög utsträckning, är det enligt min mening rimligt att ge tystnaden förtur där så är möjligt. Varje människa borde ha rätten att få uppleva naturens egen tystnad! Helikopterskidåkning är ett exklusivt och dyrbart nöje för ett litet fåtal. Det finns ingen anledning att låta detta nöje gå ut över andra. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att s.k. helikopterskidåkning inte ska tillåtas inom fjällkedjan och ej heller där andra människor störs av verksamheten.
mot · GC02Jo879 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda fp) Att avveckla freonanvändningen är en nödvändighet för allt liv på jorden. Viktiga beslut har redan tagits för att minska freonanvändningen i . Dessa innebär dock att pågående användning av freon i många fall fått en tidsfrist. Det är djupt otillfredsställande att tidsfristen även ges inom vissa områden, där det finns fullgoda alternativ. Ett sådant är värmeisoleringsmaterial för bl.a. byggbranschen. Där marknadsförs likvärdiga material med och utan freon till i stort sett samma pris. Regler bör därför utfärdas som omöjliggör användandet av freonhaltigt material, när andra alternativ finns. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om alternativ till freonhaltiga material.
mot · GC02Jo880 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo880 Finska myndigheterna, och har beslutat att tillåta stålföretaget deponera avfall på ön . Ön ligger i utlopp och endast från den svenska gränsen. Eftersom dumpningen kan medföra risk för nedsmutsning av vattnet i kom dumpningen att prövas av gränsälvskommissionen. Ärendet aktualiserade frågan om gränsälvskommissionens sammansättning. I lag med anledning av gränsälvsöverenskommelsen mellan och framgår att gränsälvskommissionen skall bestå av sex medlemmar av vilka regeringen i vardera staten utser tre. Av vardera statens medlemmar skall en vara lagkunnig och erfaren i domarvärv samt en vara tekniskt sakkunnig. Den tredje skall vara en med gränsbygdens förhållanden väl förtrogen person. I gränsälvskommissionens kompetensområde ingår att vaka över vattenområdena i gränsen mellan och . I gränsälvsöverenskommelsen står det: särskild vikt skall fästas vid naturvårdsintresset; så långt möjligt skall fiskebeståndet tryggas och förorening av vattnet motverkas. Med hänsyn till gränsälvskommissionens stora betydelse från miljövårdssynpunkt borde gränsälvskommissionen i likhet med innehålla stadgad kompetens av en ledamot som har erfarenhet av frågor som faller inom verksamhetsområdet för . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring avseende sammansättningen av gränsälvskommissionen.
mot · GC02Jo883 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (s) Kemikalieinspektionen I årets budgetproposition har miljö- och tilldelat kemikalieinspektionen väsentligt utökade resurser för att inspektionen skall kunna fylla sin viktiga funktion i utvecklingen mot ett samhälle, där användningen av kemiska ämnen och produkter inte innebär oacceptabla effekter på hälsa och miljö. Om de mål som sätts upp för Kemikalieinspektionens arbete ska kunna uppfyllas får den förstärkning som sker i och med förslagen i årets budget bara betraktas som ett etappmål i en flerårig förstärkning av inspektionens arbete. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en flerårig resursförstärkning till Kemikalieinspektionen. () () () ()
mot · GC02Jo884 · 1989-01-25 00:00:00 — Bestämmelser om bilavgaskontroll, krav och kontroll vid typbesiktning, första registreringsbesiktning, kontrollbesiktning, flygande inspektion och registreringsbesiktning av ändrad bil för bilar av 1976 och senare årsmodell, A 40-bestämmelserna, utfärdades av . I bilavgasförordningen (SFS) 1987:586 av stadgas bl a i 12§ att I åtagandet (enl. 6§ bilavgaslagen) får tillverkaren inte föreskriva som ett villkor att bilen måste repareras av en viss verkstad eller att reservdelar av visst fabrikat måste användas. I A 40-bestämmelserna åläggs däremot billeverantören att införa sådana konkurrensbegränsningar som de enligt bilavgasförordningen förbjuds att göra. 40-bestämmelser måste alltså göras om, så att upprepade beslut om vikten av att upprätthålla konkurrensen på bileftermarknaden, kan genomföras i praktiken. A 40-bestämmelserna strider uppenbarligen mot dessa upprepade beslut. A 40-bestämmelserna gäller samtliga bilar års modeller och gäller samtliga, till förbrännings- och avgasreningssystemet, hänförbara delar. Om A40-bestämmelserna skall följas innebär de t.ex. att en bilägare endast får använda de tändstift, fabrikat och typ, som bilen utrustades med vid försäljningen! Problemet med A 40-bestämmelserna är att de står i direkt motsättning till de av fastställda rättigheterna, att andra delar än s.k. originaldelar skall kunna användas vid alla slags reparationer och vid service av bilar, också vad avser avgasrelaterade reparationer och service. Regeringen bör därför skyndsamt tillse att A40-bestämmelserna ändras så att de överensstämmer med beslut. Det kan vara på sin plats att även undersöka i vilken utsräckning andra nu gällande samt kommande förslag till regler från står i överensstämmelse med fattade riksdagsbeslut. Principen med självständiga myndigheter förutsätter att de följer lag och författning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utformningen av A 40-bestämmelserna avseende konkurrensneutralitet på servicemarknaden. 1988/89 Jo884
mot · GC02Jo885 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo885 av och i (båda c) Stängsel för att skydda boskap mot rovdjur har det gjorts försök med elstängsel för att skydda tamboskapen mot rovdjur. I norra och är det framför allt vargen som har vållat skador och lidande för tamboskapen. Försöken att skydda husdjuren med elstängsel har visat positiva resultat. För den enskilde djurägaren innebär dessa extra stängsel emellertid extra kostnader och vi anser det inte riktigt att människan i glesbygd ensam skall bära kostnader för att vi nationellt har bestämt oss för att hålla oss med fredade rovdjur. Vi kräver därför att beslutar ge regeringen till känna att statsbidrag i så stor omfattning som möjligt skall utgå till stängsel mot rovdjur. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om stängsel mot rovdjur. i (c)
mot · GC02Jo886 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo886 av och (båda mp) Mot Försurade brunnar 1988/89 11989/budgetförslag finns inte sorn pengar avsatta till bidrag för restaurering av försurade brunnar. De vetenskapliga bevisen för att surt vatten skadar människan är visserligen ännu ej så starka, men det finns forskare som menar sig ha påvisat att surt vatten är hälsovådligt. Det kan förorsaka sjukdomar och ge ett för tidigt åldrande. Det finns ett klart samband mellan den materiella välfärd som byggts upp och de försurade brunnarna. Föroreningar från industri, uppvärmning, bilism m.m. når via luften ut över hela vårt land och leder vid nedfallet bl.a. till försurat vatten i brunnarna. I vårt land är berggrunden ofta kalkfattig. Den fungerar dåligt som buffert för att förhindra försurade brunnar. Det sura vattnet frigör olika ämnen vid tillflödet till brunnarna, i vattenledningar samt vid användningen. Det finns anledning att med skattemedel svara för restaurering av landets brunnar. 1) De flesta skattebetalare har del av den materiella välfärd som leder till försurningen. 2) Det är en viktig solidaritetsfråga att ställa upp för att inte någons hälsa skall riskeras. Inte minst det uppväxande släktet bör ges en så bra start som möjligt. Genom skall leva har visat sitt intresse för en levande landsbygd. Kommunernas vattenverksvatten är ofta subventionerat med skattemedel även från dem som själva får stå för sina brunnar. Det finns nu en fin möjlighet att genom ordentliga anslag till brunnarna visa något av kampanjens innebörd. Kommunerna har väl fungerande administrativa system för att klara bidragsansökningar, besiktningar m.m. Enligt vårt synsätt bör detta kunnande användas oavbrutet fram till dess att vi fått bukt med problemet med de sura brunnarna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar 1. att i 1989/budget genom ett förslagsanslag av 1988/omfattning ge fortsatt ekonomiskt stöd till restaurering av försurade brunnar, 1 1988/89.3 sami. 1988/89 J0886 () () 2. att miljö- och hälsoskyddsnämnderna ges en obligatorisk uppgift att genomföra mätningar av vattenkvaliteten i brunnarna, 3. att medel avsätts för en komplett inventering av vattenkvaliteten i brunnar vars vatten används för matlagning, som dryck etc.
mot · GC02Jo887 · 1989-01-25 00:00:00 — 1984 avsattes i till naturreservat. Reservatområdet utgörs av en stor sammanhängande övärld med mycket karaktäristisk natur för hela området kring . utgör geografiskt, historiskt, kulturellt, ekonomiskt och befolkningsmässigt en mycket viktig del av landet. Naturen kring är dessutom så speciell att det är fullt rimligt att skydda den som nationalpark. Mälarnaturen är speciell i landet. utgör ett värmemagasin som gör att övärlden i det aktuella området har ett klimat som kan jämföras med . Ädellövskog och en stor mängd åldriga och döda träd har gjort det möjligt för många, i denna del av landet, ovanliga växter och djur att leva kvar. Den värmekrävande, vintergröna misteln är kanske den mest uppmärksammade arten. Området har tilldragit sig stort intresse från forskningsprojekt. Sedan reservatet bildades har bl.a. i genomfört fördjupade inventeringar av och faunan. i anser att området är av sådan karaktär och har sådana kvaliteter att det bör avsättas som nationalpark. Genom förordnande av nationalpark skulle området ges ett kvalificerat skydd som angelägna vårdåtgärder skulle ges hög prioritet (citat ur beslutet att avsätta området till naturreservat). att som sin mening ger regeringen till känna att bör avsättas som nationalpark samt att parkens namn blir .
mot · GC02Jo888 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo888 av och (båda c) Det förekommer en kemisk utsugning av landsbygden. Utsläppen av svaveldioxid har minskat kraftigt i - från ca 760 000 1975 till ca 1985. Detta är i första hand ett resultat av center-regeringarnas omläggning av energipolitiken till hushållning och av ändring av svenska bränslen, samt de ökade miljökrav som ställts för förbränning av olja och för industrins processutsläpp. På grund av slapphänta energipolitik har den positiva trenden brutits . I län har svaveldioxidutsläppen minskat från 1975 till ca 1984. Därav kommer från förbränning, från industriprocesser och från samfärdsel. Kväveutsläppen - på hög nivå som svavelutsläppen minskar har kväveutsläppen legat kvar på en hög nivå som en följd av den ökande biltrafiken. De allvarligaste skadorna av luftföroreningarna är försurningen av mark och vatten. Brunnarna i sydöstra har mycket hög surhetsgrad. Många visar värden på 4,8-5. De människor som bor i berörda områden är ej i särskilt hög grad orsak till försurningen. I de flesta fall eldar de med fossila bränslen och bidrar därmed inte till de försurningsskador som uppstår i mark och vatten. har det pågått en försöksverksamhet med kalkning av försurade brunnar. har betalats ut. Både livsmedelsverket och finner inte tillräckliga skäl att fortsätta försöket. Bidraget upphör därför - trots att alla inblandade vill behålla bidraget. Försurningen åstadkommer många olägenheter med vårt brunnsvatten. Missfärgning och smakförsämring uppstår. drabbar korrosionsskador för mycket stora belopp. Dessutom föreligger oklarheter när det gäller hälsorisker. Av rättviseskäl är det viktigt att bidraget fortsätter att utgå. Tätorternas vatten- och avloppsnät har tidigare subventionerats med mer än två miljarder i statsbidrag. Därtill kommer kommunala skattemedel för stora belopp. Liksom bör bidraget till försurade brunnar tilldelas länsstyrelserna som därefter tillsammans med kommunerna bedömer de mest angelägna kalkningsprojekten i regionen. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bidraget till kalkning av försurade brunnar även fortsättningsvis ska utgå. 1988/89 J0888 Sven-O/of ()
mot · GC02Jo890 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo890 av och (båda m) Älgjakten Älgjakten i vårt land ger många svenskar möjlighet till unika naturupplevelser. Tidpunkten för älgjaktens början är normalt förlagd till . Jakttiden för generell jakt är . Detta innebär att de som har svårt att ta ledigt från sitt arbete inte kan delta i älgjakten. Möjligheterna skulle öka om älgjakten började eller . En sådan ändring i jakttiderna vore önskvärd. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring av jakttider för älgjakt.
mot · GC02Jo891 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo891 av och (båda c) Miljövården och internationella åtaganden har i sitt arbete för att förbättra vatten aktivt deltagit i och för den skull också undertecknat den s.k. Helsingforskonventionen. Bland de åtaganden vi därmed har iklätt oss återfinns bl.a. att minska utsläppet av kväve resp. fosfor . På det nationella planet finns i första hand miljöskyddslagen som reglerar ambitionsnivån då det gäller det interna miljöskyddsarbetet. För att i ett mera långsiktigt perspektiv skall kunna behålla sitt initiativ, sin trovärdighet och på ett framgångsrikt sätt tjäna miljövården fordras att vi fullföljer våra internationella åtaganden. Således måste vi också i det mera vardagliga miljövårdsarbetet anpassa vårt handlande till bl.a. de internationella åtagandena. Detta i sin tur innebär att de beslut om tillstånd till miljöfarlig verksamhet som våra miljömyndigheter effektuerar måste ges en riktig ambitionsnivå. En av förutsättningarna härför är att de berörda myndigheterna informeras om innehållet i de internationella åtagandena. Därutöver måste också anges om dessa kan åberopas som sådana sakskäl som kan/skall beaktas vid prövning enligt miljöskyddslagen. finns inte i miljöskyddslagen angivet att internationella överenskommelser skall/kan åberopas som sådana bedömningskriterier till vilka hänsyn kan tas. Det bör därvid observeras att ett av de utmärkande dragen för prövning enligt miljöskyddslagen är just den s.k. individualprövningen d.v.s. att man skall pröva förhållandena i det enskilda fallet. Generella föreskrifter av den typ som de internationella åtagandena vanligen utformas till står således i ett visst motsatsförhållande till den etablerade principen om individualprövning. Det bör alltså klargöras vilket inflytande exempelvis Flelsingforskonventionen har på ett ärende som prövas enligt miljöskyddslagen t.ex. en anläggning för odling av fisk i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i miljöskyddslagen att det klart framgår vilka hänsyn miljömyndigheterna i det enskilda ärendet skall ta till de internationella åtaganden vi har gjort på miljövårdens område.
mot · GC02Jo892 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo892 av () Samhällets kemikaliekontroll Lagen om kemiska produkter är den lagstiftning som anger samhällets syn på hur de kemiska produkterna skall hanteras för att miljön inte skall komma till skada. Således anges i lagen att de företag som tillverkar, importerar, levererar och hanterar kemiska ämnen och produkter har ansvaret för att produkterna uppfyller ställda krav. tiders händelser på - man har funnit rester av bekämpningsmedel i dricksvattnet på vissa platser - gör att man ställer sig frågan: Hur skall detta ansvar krävas ut i den uppkomna situationen? Var kan den som fått sin vattentäkt förorenad (ofta en lantbrukare) vända sig för att få hjälp? Skall vattentäktsinnehavaren vända sig till någon i kedjan tillverkare/ importör, grossist eller detaljist? Redan att klara ut mot vem ens anspråk skall riktas utgör ett problem för den enskilde fastighetsägaren. Förhållandet är detsamma för de myndigheter på som i sin myndighetsutövning har att kanalisera ansvaret för den uppkomna situationen. Den i lagen om kemiska produkter fastlagda principen om tillverkarens/ importörens ansvar kan vid ett hastigt betraktande förefalla vara ett tilltalande sätt att fördela ansvaret eller rättare sagt lägga fast ansvaret pä den som har det ekonomiska utbytet och för all del också sitter inne med kunskaper om t.ex. miljöeffekten av ämnet ifråga. Men i situationen då en förorening har skett verkar ansvarsfördelningen inte ha skett på ett sådant sätt att t.ex. det ekonomiska ansvaret kan krävas ut på ett någorlunda effektivt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen gör en översyn av lagen om kemiska produkter så att ansvarsfördelningen, i en situation då en förorening av t.ex. grundvattnet har skett, blir helt klarlagd också för den enskilde och för myndigheter på regional och lokal nivå.
mot · GC02Jo893 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo893 av och (båda mp) Naturresurslagen föreskriver i 2 kap. 6 §: Områden som är av riksintresse för naturvården ..skall skyddas mot åtgärder, som .. kan påtagligt skada naturmiljön. publicerade sin lista över sådana områden. Det är oklart vilken rättslig kraft denna lista har inom det område, där den borde ha sitt huvudsakliga inflytande, nämligen den kommunala planeringen. Det vore önskvärt att denna lista prövades och stadfästes av på samma vis som listan över älvar, som undantas från vattenkraftsutbyggnad i naturresurslagens 3 kap. 6 §. de gröna hemställer på grundval av ovanstående att beslutar att statens naturvårdsverks lista över områden av riksintresse för naturvården prövas och stadfästs i lag - eller att det anges vilken rättslig kraft SNV:s lista skall tillmätas. () () 1 1988189.3 sami.