mot · GC02U560 · 1989-01-20 00:00:00 — En komplikation vid överläggningar om ömsesidigt avtal är att EFTA-länderna står utanför den juridiskt bindande struktur som EG-samarbetet grundas på. Därmed blir det mera komplicerat att lösa konflikter mellan leverantörer och upphandlingsorgan. 6.10 Tekniskt och vetenskapligt samarbete En viktig del av den europeiska integrationen är det tekniska, vetenskapliga och utbildningsmässiga samarbetet. Dess syfte är att skapa en gemensam europeisk vetenskaplig bas. Vissa slags forskningsprojekt kräver allt större resurser. Partikelforskningen inom (Conseil européen pour la recherche nucléaire) och det europeiska rymdsamarbetet inom () är exempel på att europeiska länder gjort gemensamma insatser. Vetenskapliga landvinningar har kommersialiserats mera framgångsrikt i och . Förmågan att överföra forskningsresultaten från forskningsinstitutionernas laboratorier till företagens produktutvecklingsenheter måste därför förstärkas i . Inom finns omfattande gemensamma projekt inom grundforskning och FoU. Alla nedanstående projekt är inte integrerade inom ramen för EG. kan deltaga i en del. framtiden kan man emellertid frukta att som finansieringsmäs- Mot. 1988/89 sigt dominerar dessa samarbetsprojekt kommer att önska att mera av U560 samarbetet sker inom de fasta ramar som Gemenskapens beslutssystem erbjuder. är ett samarbetsorgan både för vetenskaplig rymdforskning och för industriell utveckling på rymdområdet. Endast genom att gemensamt arbeta med teknikutveckling kan de europeiska länderna tillägna sig den praktiska rymdteknik som kommer att bli alltmera betydelsefull. Syftet är att utveckla en oberoende teknik för bemannade rymdfärder och rymdstationer. Svenska företag och forskare har kompetensmässigt goda förutsättningar att delta i ESA:s samarbete. Regeringens hittillsvarande politik innebär emellertid att kostnadsandel i ESA-arbetet minskar. Detta hotar den svenska rymdindustriella kompetensen. Rymdindustrin är i många avseenden en spjutspets för framtida teknologi. Den enda möjligheten för svenska forskare och företag att tillgodogöra sig denna kompetens är genom att deltar i det europeiska rymdsamarbetet. De svenska anslagen till ligger under det bidrag som bör lämna med hänsyn till vårt lands andel av ESA-ländernas samlade BNP. Det medför bl a inte delta i utvecklingen av en europeisk del av . - bör mera aktivt medverka i ESA-samarbetet. Därför bör bidragsandelen till successivt öka. COST (Cooperation in the Field of Science and Technology) utgör ett institutionaliserat forskningssamarbete i , som ursprungligen skapades på initiativ av EG. Genom COST kan forskningsinstitutioner tillsammans arbeta med tillämpad forskning. Finansiering får de medverkande institutionerna själva svara för. EUREKA är ett program för FoU-samarbete mellan västeuropeiska industriföretag. Länder såväl utom som inom EG deltar. Inom ramen för EUREKA kan företag som normalt konkurrerar arbeta tillsammans med ett specifikt utvecklingsprojekt som de sedan alla kan dra nytta av. Projekten måste vara civilt intriktade och omfatta avancerad teknik. De medverkande företagen förväntas själva finansiera sitt deltagande. FoU-samarbetet som finansieras inom ramen för EG ökar i betydelse. motsvarar EG:s budgetanslag till FoU-projekt ca . EG prioriterar bl a insatser inom kommunikation och informatik. Inom detta område återfinns ESPRIT-programmet (European Strategic Programme for Research and Development in ) som syftar till att utveckla konkurrensneutral teknologi på dataområdet. RACEprogrammet (Research and Development of in Europé) syftar till en standard för bredbandsdatakommunikation. BRITE-programmen (in for Europé) avser att förnya industriella metoder genom bland annat nya material, laserteknik, CAD/CAM-tillämpningar och nya provningsmetoder. Vidare finns AIM- (Advanced Informatics in Medicine in Europé), DELTA(Developing European Learning through Technological Advance) och DRIVE- (Dedicated Road Infrastructure for Vehicle Safety in Europé) programmen som avser att nyttja informationstekniken inom medicin, utbildning och vägtransporter. Dessutom finns samarbetsprojekt inom energiområdet, marinteknologi och bioteknologi. Ett viktigt instrument för ökat vetenskapligt utbyte i är SCIENCE(Stimulation de la Coopération Internationale et des Echanges nécessaires aux Chercheurs Européens) programmet som syftar till ökat utbyte av forskare mellan olika olika medlemsländer. För en väl fungerande forskarmiljö så krävs det förutom de institutionella förutsättningarna också nätverk bestående av forskare med personliga relationer. En av förklaringarna till den amerikanska dominansen inom många vetenskaper är just de goda personliga kontakterna och den höga mobiliteten mellan forskningsinstitutioner i olika delar av . Effekterna av det tekniska och vetenskapliga samarbetet är på betydelsefulla. För svensk del är det viktigt att företag och forskningsinstitutioner inte lämnas utanför. Grunden för nuvarande svenska möjligheter att delta i olika EG-program är ramavtalet mellan EG och EFTA-länderna. Detta medger dock inte något automatiskt svenskt deltagande i olika program utan en rätt för att be om speciella lösningar för svenskt deltagande. En stor del av det vetenskapliga samarbetet inom EG bygger på samarbete inom ramen för olika övergripande vetenskapliga program. Inom dessa program sker sedan det praktiska forskningssamarbetet inom olika projekt. Svenska forskningsinstitutioner och företag får inte medverka på programnivå. Det innebär att det från svensk sida inte är möjligt att påverka forskningens inriktning. har beslutat att EFTA-länderna skall få delta på projektnivå i ESPRIT, , DELTA, AIM och RACE. Däremot är ännu flera program inom bioteknologi- och agrikulturområdet inte öppna för deltagare från EFTA-länderna. Det svenska deltagandet i EG:s forskningsprojekt är dock ännu begränsat. - Målsättningen för den svenska politiken måste vara deltagande på alla nivåer och på de villkor som gäller för företag och forkningsinstitutioner inom EG. Särskilt beträffande produkter med kort livslängd kommer standardnormer att utvecklas inom gemensamma FoU-program. Det gör att företag som direkt deltar i programmen kan skaffa sig en marknadsledande position. För att deltagande på projektnivå skall vara praktiskt möjligt krävs likartade finansieringsregler i och EG. Det finns en risk att svenska företag betraktas som fripassagerare genom att låta sina dotterbolag inom EG utnyttja EG-finansiering för medverkan i olika projekt. - Regeringen bör återkomma till med förslag om hur ett svenskt stöd bör utformas som motsvarar det 50-procentiga gåvostöd som EG ger deltagare i europeiska samarbetsprojekt av detta slag. Det är glädjande att EG erbjudit att delta i SCIENCE- programmet. Ökade utlandskontakter är nödvändiga för att vidmakthålla kvaliteten i den högre utbildningen och forskningen. Under har i det internationella samarbetet i den högre utbildningen och forskningen i stor Mot. utsträckning skett med amerikanska universitet. Dessa viktiga kontakter U560 måste bevaras och förstärkas, men det hindrar inte att det är angeläget att få till stånd ett ökat utbyte av studenter och forskare inom . - Uppläggningen av den högre utbildningen bör grundas på ett internationellt synsätt. Det måste vara naturligt att svenska studenter beger sig till utländska universitet och att vi tar emot studenter från andra europeiska länder. Ett europeiskt utbytessystem är angeläget. Ett av de program som på lång sikt kommer att få stor betydelse för utvecklingen av akademiskt liv i är EG:s program för studentutbyte (European Community Action Scheme for the Mobility of University Students). Programmet innebär i ett första skede att ca 30 000 studenter vid universitet inom EG skall få möjlighet att genomföra en del av sina studier vid ett utländskt universitet. Erfarenheterna från har varit så positiva att man beslutat fördubbla programmets omfattning. Inför 1990-talet är målsättningen att av alla studenter skall få möjlighet att studera utomlands under längre eller . Parallellt med ansträngningarna inom EG att öka studentutbytet pågår arbetet med att ge ömsesidigt officiellt erkännande åt olika akademiska examina. - måste delta i arbetet med att fastställa gemensamma examenskrav för vissa utbildningar. Svensk utbildning måste hålla internationell klass. Svenska examina måste accepteras i internationella sammanhang. Det finns stor risk att svenska studenter inte kommer att kunna delta i . Beskeden från EG är ännu oklara. Frågan om en anknytning av EFTA-länderna är föremål för överläggningar mellan EG och EFTA. För svensk del är ett av problemen att vissa akademiska kretsar inom framför tvivel beträffande kvaliteten på de svenska universitetsutbildningarna. Detta bör beaktas inför framtida förändringar av den högre utbildningen i . För att ge svenska studenter tillträde till ERASMUS-programmet måste regeringen intensifiera sina ansträngningar. Svenska studenter har haft möjlighet till kortare praktiktjänstgöring inom flera västeuropeiska länder. Det finns nu en fara för att tillgången till praktikplatser för svenskar minskar. EG har även initierat det sk COMETT-programmet (Community Action Programme for Education and Training for Technology). Programmet syftar till ett vidgat samarbete mellan näringsliv och universitet. får nu möjlighet att delta i programmets fortsättning (COMETT - II). EG har också initierat YES-programmet () för ungdomsutbyte mellan . - måste försöka vinna tillträde till ERASMUS- och YES-samarbetet. EG:s gemensamma jordbrukspolitik är det mest kostnadskrävande samarbetsområden Alla regeringar tycks vara överens om att det krävs förändringar i de nu gällande reglerna. har det dock varit svårt för att enas om några omfattande reformer. Att tre Medelhavsländer med tekniskt dåligt utvecklat jordbruk blivit medlemmar försvårar ytterligare arbetet med att utveckla den gemensamma jordbrukspolitiken. Inom EG produceras, liksom i , ett överskott på jordbruksprodukter. Dessa överskott måste avyttras på världsmarknaden eller minskas på annat sätt. Det finns många tekniska likheter mellan jordbruksregleringen inom EG och den som tillämpas i . I vissa viktiga hänseenden har dock det svenska jordbruket moderniserats och strukturrationaliserats i större utsträckning än vad som skett inom EG. De svenska överskotten på jordbruksprodukter minskar . Ur denna synvinkel skulle det därför knappast medföra några omfattande problem varken för EG:s eller del om kunde delta i den gemensamma jordbrukspolitiken. Svensk export inom vidareförädlingsledet skulle underlättas. LRF har uttalat att svenskt medlemskap vore fördelaktigt för det svenska jordbruket. 6.13 Samarbete och avreglering inom transportsektorn Inom transportsektorn pågår nu ett flertal betydelsefulla avregleringar. har transportsektorn varit starkt reglerad i de flesta europeiska länder. Beträffande lastbilstransporterna kommer avregleringen att innebära en ökad konkurrens mellan åkeriföretag i olika länder, som de totala transportresurserna kommer att utnyttjas effektivare. Om inte kan uppnå avtal med EG som innebär att svenska transportföretag kan bedriva trafik inom EG på samma villkor som företag från , kommer svenska transportföretag att tvingas nyttja utländska lastbilar i större utsträckning. - Vi måste därför vara beredda att anpassa oss till de regler som uppställs inom EG. Även beträffande luftfarten sker det en avreglering. Den amerikanska avregleringen av luftfarten har lett till omstrukturering av flygtrafiken som allmänheten gynnats av sänkta biljettpriser. En liknande utveckling kan förutspås inom EG. Avregleringen av flygtrafiken inom EG har främst avsett regionala linjer. Dessa nya regionala linjer kommer dels att generera ny trafik, dels avleda en del trafik från existerande rutter mellan länderna. Denna trafik kommer att gynna uppkomsten av några stora nyckelpunkter för den europeiska flygtrafiken. Detta är en faktor som kommer att öka konkurrensen för bl a SAS. - Det är viktigt för SAS:s framtid att bolaget i alla avseenden kommer att betraktas som ett flygbolag inom EG. Detta ställer krav på och att genomföra liberaliseringar motsvarande de som sker inom EG. För svensk sjöfart är det av avgörande betydelse att dess konkurrenssituation inte ytterligare försämras. - måste aktivt tillse att svenska fartyg och rederier inte utsätts för diskriminering till följd av konkurrensreglernas tillämpning eller en framtida liberalisering av inrikes- och kusttrafiken. - Svensk trafikpolitik måste utformas så att den underlättar ett trafikpoli- Mot. 1988/89 tiskt samarbete med EG. U560 6.14 Samordning på radio- och TV-området Ett av målen i vitboken är att skapa ett radio- och TV-område som täcker hela EG. Det betyder att de existerande nationella regler som inskränker eter- och kabelmedias verksamhet till stora delar ersätts av gemensamma regler beträffande bl a reklamens utformning och omfattning. Ett land skall inte kunna förhindra vidaresändning av sändningar från ett annat medlemsland om dessa fyller fordringarna i ursprungslandet samt de regler som uppställs i det direktivförslag som behandlas av Rådet. TV-signalen räknas som en tjänst och får fritt cirkulera, liksom andra tjänster inom marknaden. Det föreslagna EG-direktivet innehåller vissa regler om TV-reklamens omfattning (maximum av sändningstiden) och utformning (t.ex. förbud mot tobaksreklam och särskilda inskränkande regler om alkoholreklam samt aktsamhet när det gäller reklam riktad till barn). Vidare föreslås regel om att TV-programmen till måste (med vissa undantag) vara av europeiskt ursprung. pågår ett likartat arbete inom där även deltar. I det konventionsförslag som diskuteras finns det ett förbud mot att från ett land sända reklam riktad direkt mot ett speciellt land. Om förslaget till Europarådskonvention bifölls skulle en socialdemokratisk regering i genom hänvändelse till ursprungslandet kunna kräva att sändningar med reklam speciellt riktad till svenska tittare avbryts. Det skulle drabba mottagning såväl via kabelnät som genom paraboler. Det innebär att det skulle bli möjligt att sända reklam för multinationella produkter men reklam för varor och tjänster som bara säljs i skulle förbjudas. Den fortsätter att på olika sätt försöka kontrollera radions och televisionens sändningar. Detta gäller inte minst frågan om reklam. Därmed inskränks i praktiken också svenskars yttrande- och informationsfrihet. För de svenska konsumenternas del vore det bäst om de föreslagna EG-reglerna om ett fritt flöde av TV-program skulle gälla även i . - bör i det pågående arbetet med förslaget till arbeta för regler som innebär etableringsfrihet och rätt till reklamfinansiering inom radio- och TV-området. Yttrandefrihet och informationsfrihet måste också tillämpas vad gäller gränsöverskridande sändningar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär redovisning av arbetet med samordning av svenska lagar och regler med bestämmelser inom EG, samt arbetet med att påverka beredningsprocesser inom EG, i enlighet med vad som i motionen anförs, 2. att hos regeringen begär en analys av förhållandet Mot. mellan neutralitetspolitik och EG-medlemskap i enlighet med vad U560 som i motionen anförs, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående kontakter med EPS, 4. att hos regeringen begär en skyndsam utredning om samordning mellan och i syfte att möjliggöra en bättre svensk anknytning till den inre marknaden, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om föreningars och organisationers informationsverksamhet om EG, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om EG-litteratur vid de större högskolorna samt vid kommerskollegium, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om anslutning av den nordiska passunionen till EG:s passunion, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om anslutning av den nordiska arbetsmarknaden till den gemensamma arbetsmarknaden inom EG, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om tullunion med EG som ett riktmärke för de svenska ansträngningarna att delta i det västeuropeiska samarbetet inom varuhandelns område, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om harmonisering av tullagstiftning, 11. att hos regeringen begär förslag till förändring av lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag, m.m., i enlighet med vad som i motionen anförs, 12. att hos regeringen begär utredning av hur andra hinder för utländska förvärv av svenska företag skall undanröjas, i enlighet med vad som i motionen anförs, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ny lagstiftning på försäkringsområdet, [att som sin mening ger regeringen och fullmäktige i till känna vad som i motionen anförs angående svensk anknytning till EMS, ,1] 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående agerande för skärpta miljökrav, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om deltagande i , , 16. att hos regeringen begär förslag till hur stöd till svenska företag som deltar i EG:s forskningssamarbete skall utformas så att det motsvarar det stöd företag inom EG erhåller, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om gemensamma examenskrav och acceptans av svenska examina i internationella sammanhang, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utformningen av svensk trafikpolitik, samt 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om etableringsfrihet och rätt till reklamfinansiering inom radio- och TV-området samt om yttrande- och informationsfrihet vad gäller gränsöverskridande TV- och radiosändningar. () () () 1 1988/89: Fi221. gotab 16694, 1989