ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02K816 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:K816 av m.fl. (vpk) Ökat stöd till utgivning av radio- och kassettidningar uttalde att utbyggnaden av utgivningen av radio- och kassettidningar till att omfatta 50 dagstidningar endast skall ses som ett delmål. Det är angeläget att detta delmål uppnås så snabbt som möjligt. Skulle det ske än vore det som framhålls i propositionen en stor framgång. bör vara beredd att ompröva anslagets storlek, så att inte medelbrist hindrar att de tidningar som så önskar kan få anslag för utgivande av radio- och kassettidningar, (KU 1987/88:39, rskr 291). har vid det här laget fått in intresseanmälningar från närmare 40 tidningsföretag, som vill ge ut sin tidning som radio- eller kassettidning, utöver de 16 som utkom innan nämnden började sitt arbete. Det innebär att delmålet 50 dagstidningar uppnås långt innan femårsperioden gått. Detta inberäknat väntetid på radiomottagare, uppbyggnad av redaktioner m.m. I och med att delmålet är uppnått måste ge besked om hur arbetet skall gå vidare. Vpk anser att medelbrist inte får hindra de dagstidningar, som så önskar, att få anslag, för att ge ut radio- och kassettidning och att anslaget därför måste höjas. Den vidare utbyggnaden av radio- och kassettidningsutgivningen måste planläggas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att med ändring i prop. 1988/89:100, Bilaga 10, G 8, för stöd till radio- och kassettidningsutgivning för /90 anvisar ett reservationsanslag på 40.000.000 kr., 2. att hos regeringen begär en plan för den fortsatta Mot. 1988/89 utbyggnaden av radio- och kassettidningsutgivningen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02K817 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:K817 av m.fl. (vpk) Allmän helgdag vid skolornas avslutning Det talas ibland om den svenska mentaliteten som kall och tillbakadragen. betecknas känslosvall och sensualism som något specifikt sydländskt. Vi tror att detta är fel. Det finns visst både sensualism och känslosvall i den svenska folksjälen. Vi tycker att man ute i den svenska vardagen möter glädje, sorg och stora mått av passion. reser sig frågorna: Är det en samhällelig uppgift att på något sätt främja liv och lust? Finns det anledning att ta riksdagsinitiativ i frågan om att människor skall känna glädje? Vi anser det. Vi anser att det är viktigt att samhället uppmuntrar kollektiva fester. Det handlar inte bara om att befrämja folkhälsan som är en riksdagsangelägenhet. Det handlar också om att ibland ge politiska beslut sådan utformning att de visar samhällets uppskattning för uppfyllda arbetsuppgifter. Vi anser att samhället inte visar morgondagens vuxna tillräckligt intresse och förtroende. Ungdomarna leds oftast till att begå spektakulära handlingar som ett sätt att visa att de över huvud taget finns till. Att de är enskilda individer med egen personlighet, egen vilja och egna uppfattningar. Med andra ord försöker de göra sig synliga i ett samhälle som gjort dem osynliga. Vi har i nioårig skolplikt som vi ålägger våra barn och ungdomar att genomgå till samhällets nytta. Även om eleverna får nytta av skolans utbildning i sina framtida liv så borde samhället i större utsträckning välkomna ungdomarna på ett mera påtagligt och kännbart sätt in i vuxenlivet. Vi menar att i samma utsträckning som samhället visar unga människor uppskattning kommer ungdomarna i motsvarande grad att visa samhället uppskattning och respekt. Vi anser att övergången till det vuxna livet bör uppmärksammas på ett påtagligt sätt. Kommunerna borde medverka till att arrangera festligheter i samband med att ungdomar gått ut den nioåriga obligatoriska , där kommunen kan välkomna ungdomarna in i vuxenlivet på ett värdigt och uppskattande sätt. Därför föreslår vi att skolans avslutningsdag görs till en allmän helgdag som markerar samhällets uppskattning av den unga generationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att skolans avslutningsdag skall bli allmän helgdag särskilt tillägnad den unga generationen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02K818 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:K818 av () Vardagsjuridik åt alla Den talade om den enorma mängd lagar och förordningar, som produceras. Då var med 1430 st. totalt låg genomsnittet på 1146 eller tre . Åttiotalet, som kan redovisas , torde inte komma 70-talet efter. Genom ny och ändrad lagstiftning tillskapas sålunda uppemot 10.000 regler . Det dilemma, som boken beskriver berör inte bara företag utan praktiskt taget varje svensk. För var dag blir tillvaron alltmer komplicerad. Så länge inget särskilt inträffar, reagerar inte medborgarna utan förblir lyckligt ovetande. Men den dag, som medborgaren är en eller , då upptäcker han, att han ingenting vet om den lagstiftning, som hotar hela hans existens. Självklart har samhället blivit alltmer komplicerat, men onekligen har lagstiftaren en större förkärlek för utvidgning av lagvolymen än en reducering av den. må syftet vara vällovligt men kanske lika ofta är syftet att kontrollera och styra medborgarna. Konsumentlagstiftningen är exempel på hur lagstiftaren bygger upp ett förmyndaraktigt skydd kring konsumenten. Lagstiftarens strategi heter skyddslagstiftning. Med en sådan tillerkänns medborgaren ingen egen aktiv roll utan en passiv objektroll, beroende av myndigheter, rådgivare och politiker. Det vore naturligare och mera önskvärt, om medborgaren betraktades som den enskilda individ, han/hon är - med egna förutsättningar att själv agera och fatta beslut. För detta krävs dock en ny inriktning på lagstiftningen. Likaså krävs en generös och kontinuerlig information, riktad eller generell, särskilt vid tillkomsten av en ny lagstiftning. Den bristande informationen kring den nya familjerättsliga lagstiftningen är ett avskräckande exempel på hur det inte får gå till, när en genomgripande, ny lagstiftning införs, som berör praktiskt taget varje medborgare. Varje medborgare bör därför ges baskunskaper i vardagsjuridiken, anpassade till den volym och det värde, som lagstiftningen motiverar. Basen kompletteras sedan fortlöpande genom massiva informationsinsatser via lämpliga pedagogiska kanaler, så fort ny och för medborgarna i gemen viktig lagstiftning tillkommer. Baskunskaperna måste förmodligen inlemmas redan i skolans samhällskunskap, medan tillkommande kunskaper exempelvis kan förmedlas via studieförbund, TV, data- och videotexsystem. Mot bakgrund av den anförda hemställs att begär att regeringen framlägger ett utarbetat förslag till hur medborgarna må bibringas kunskaper och information om såväl allmän grundläggande lagstiftning som fortlöpande ny sådan.
mot · GC02K819 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:K819 av och (båda mp) Stödet till radio- och kassettidningar uttalade att utbyggnaden av utgivningen av radio- och kassettidningar till att omfatta 50 dagstidningar endast skall ses som ett delmål. Det är angeläget att detta delmål uppnås så snabbt som möjligt. Skulle det ske än vore det som framhålls i propositionen en stor framgång. bör vara beredd att ompröva anslagets storlek, så att inte medelsbrist hindrar att de tidningar som så önskar kan få anslag för utgivande av radio- och kassettidningar. (KU 1987/88:39, rskr 291) har fått in intresseanmälningar från närmare 40 tidningsföretag som vill ge ut sin tidning som radio- eller kassettidning, utöver de 16 som utkom innan nämnden började sitt arbete. Det innebär att delmålet 50 dagstidningar är nått långt innan den nämnda femårsperioden gått; detta inberäknat väntetid på radiomottagare, uppbyggnad av redaktioner m.m. 1 och med att delmålet är nått, så måste ge besked om att arbetet skall gå vidare. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar att är beredd att ompröva anslagets storlek, så att medelsbrist inte hindrar de dagstidningar som så önskar att få bidrag för utgivning av radio- och kassettidningar, 2. att uppdrar åt regeringen att inför /91 utarbeta en plan för utbyggnaden av stödet till radio- och kassettidningar.
mot · GC02K820 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:K820 av () Landskapsvapen för Den historiska landskapsindelningen synes senast ha reglerats genom den rangordning för landskapen som kanslikollegium fastställde att gälla för landskapsvapnens placering i det stora rikssigillet. Uppdelningen i hertigdömen och grevskap markeras ännu i med den krona som är placerad ovanpå respektive landskapsvapen. I fastställde Kungl. Maj:t efter vidtagen revision vapenbeskrivningar, . Landskapsvapnen ingår i regel i de ävenledes officiellt fastställda länsvapnen. Eljest har väl landskapsindelningen främst intresse för hembygdsrörelsen, även om enligt en tradition från dagar kungahusets icke regerande (ursprungligen gällde detta dock ej kronprinsen) medlemmar, numera även de kvinnliga, brukat tillägnas ett titulärt hertigdöme, även om detta historiskt sett råkar vara ett grevskap (jfr motion 1978/79:1100). Någon sammanfattande författning om de historiska landskapsvapnen finns däremot ej. Detta i motsats till , där statsrådets beslut om historiska landskapsvapen utfärdades (1963:70) till följd av förordningen respektive statsrådets beslut om länens vapen (d:i 1961:21 och 1962:50). har den i ingående norra delen av landskapet alltmera, ehuru oegentligt, kommit att betraktas såsom ett separat landskap benämnt . Rentav har en egen flagga, ett gult kors på en grön duk, lanserats och tanken på ett nytt landskapsvapen har diskuterats. Att statsmakterna nu likaväl som i gången tid har formell möjlighet att knäsätta denna utveckling, lär icke kunna bestridas. En möjlighet vore att utfärda en lag - efter beslut eller förordning om rikets historiska landskapsvapen. Såsom inledningsvis antytts har även tidigare denna heraldiska procedur tillämpats vid reglering av (och ) landskap. Såsom anförts i en annan motion till årets riksdag, om en lag om vapen (1988/89: K809), har och en gemensam författningstradition med sin grund i det fordom enhetliga riket. En författningsreglering såsom den skisserade vore således möjlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om författningsreglering av rikets historiska landskapsindelning med särskilt vapen för .
mot · GC02K821 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:K821 firas i övriga . I förbigås dagen med tystnad. Jag har i min motion 1988/89:U566 pläderat för ett aktivt arbete för att närma till EG, varvid jag berört bl.a. vår historiska bakgrund som är intimt sammankopplad med det övriga . Det vore naturligt för oss i att manifestera vår tillhörighet till . Jag föreslår därför att , , blir en allmän flaggdag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att , , fastställs som allmän flaggdag.
mot · GC02K822 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:K822 av () litteratur Regeringen har i årets budgetproposition beviljat litteratur-LL-stiftelsen ett anslag sorn innebär en ökning med för vardera delanslaget. Stiftelsen hade i sin anslagsframställan anhållit om en större ökning. Motiven härför var dels den kraftiga ökningen av kostnader inom den grafiska branschen, dels att marknadsföringen kräver fortsatt intensiv satsning. Dessutom anser stiftelsen att det är viktigt att bokutgivningen kan fortsätta och inte stryps i brist på resurser för att ta nya initiativ. Av dessa argument har regeringen endast accepterat det som gäller kostnadsökning inom den grafiska sektorn. En liknande situation inträffade . Då ingrep och höjde anslaget utöver vad regeringen föreslagit. Verksamheten med 8 sidor och LDbokutgivningen måste tillåtas expandera så att produkterna bättre når de målgrupper som de riktar sig till. För att detta ska bli möjligt krävs att stora resurser avsätts för marknadsföring. Det krävs nämligen helt andra och avsevärt mer kostnadskrävande metoder för marknadsföring riktad till människor med begåvningshandikapp. Det behövs därför att det anvisade anslaget minst fördubblas. En sådan uppräkning möjliggör inte någon ambitionsökning i fråga om verksamhetens omfattning, endast att produkterna ges rimliga förutsättningar att nå sina målgrupper. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att anslaget till LL-Stiftelsen räknas upp utöver vad regeringen föreslagit i enlighet med motionen.
mot · GC02K823 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:K823 av m.fl. (vpk) Bidrag till EG-information Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U562 hemställs att till politiska partier och andra berörda organisationer för information om EG för /90 anslår . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02K824 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:K824 av m.fl. (c) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr355 hemställs att beslutar att till G 9. Bidrag till nyhetsinformation och litteratur anvisa i ett förhållande till regeringens förslag med 1 000 000 förhöjt anslag om . () () () ()
mot · GC02Kr12 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:Krl2 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:129 med förslag till medelsberäkningar för m.m. I propositionen redovisar reformverksamheten. reformprogram skall vara genomfört vid utgången av /89. De åtgärder som främst återstår är kvalitetsförbättringar i programverksamheten. Inom programmet redovisas för lokalradion att det kommer att ske en kraftig ökning av sändningstiden för att uppgå i genomsnitt till . sänder samtliga stationer över FMnätet. Lokalradion är enligt alla lyssnarundersökningar mycket populär och lyssnarna ser med förväntan på att få ett större utbud av sändningstid. Lokalradions uppdrag är i stort sett detsamma som för riksradions fast den skall vara lokalt inriktad. Den skall medverka till information, service, rikare kulturupplevelser, fördjupad demokrati, förströelse och till att ge identitet åt lyssnarna. Den skall också vara en motpol till den tilltagande internationaliseringen och den skall också granska myndigheter, organisationer och företag. Det är en mycket ambitiös målsättning. För att den skall kunna uppfyllas till fullo krävs tillräckligt med personal och resurser, annars är risken stor att det bara blir en förytligad skvalradio i lokal tappning. har lokalradiostationerna levt under knappa förhållanden med små personalresurser. En av lokalradions uppgifter är att täcka hela det område som den lokala radions lyssnare bor i. Det klarar ingen av landets lokalradiostationer. Delar av län blir inte bevakade, som exempel att Radio inte klarar av att bevaka södra delen av länet. Därför krävs det lokalredaktioner ute i länen så att också invånarna utanför storstäderna kan göra sina röster hörda. En annan uppgift som är mycket uppskattad är den service om väder, trafik m m som ges till lyssnarna. En väl fungerande service-redaktion ger inte bara information utan fyller en funktion vid olyckor på vägar och företag, där det krävs att lyssnarna snabbt nås det kan röra sig om sekunder eller . Därför måste meddelande av det här slaget kunna nå lyssnarna dygnet runt. Det är en trygghet för såväl dem som ger informationen som för lyssnarna att så många som möjligt nås av viktiga budskap. Nuvarande regler är förkastliga ur beredskapssynpunkt. Det behövs resurser för att lokalradion fortsättningsvis också skall kunna nå de högt ställda målen och den föreslagna sändningstiden. Målen att Mot. lokalradion skall ge invånarna i länen en lokalrdio med rika kulturupple- Kr 12 velser, ge dem en identitet, låta vanliga människor komma till tals m.m. Vår bedömning är att lokalradion spelar en allt större roll i medieutbudet och det är av största vikt att lokalradion får en ökad del av den gemensamma kakan så att verksamheten inte bara kan bedrivas på nuvarande nivå, utan också utvecklas såväl när det gäller kvalitet, sändningstider, serviceberedskap som att nå alla invånarna i länen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalradions roll i det framtida medieutbudet. () ()
mot · GC02Kr201 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr201 av m.fl. (s) Musikteaterverksamhet i Det är en viktig samhällsuppgift att skapa goda betingelser för en bred och rik kultur och att motverka regional obalans på området. De starka centralistiska drag som alltjämt är utmärkande för det kulturella området måste brytas.För att fullfölja beslut om en regional spridning av kulturen måste samhället, inte minst staten, förstärka de kulturella resurserna. har blivit en viktig och betydelsefull kulturinstitution inte bara för invånarna i , utan också i hög grad för människor i , och Smålandslänen. För att bättre kunna tillfredsställa det uttalade kulturintresse som finns hos befolkningen i de ovan nämnda länen bör därför i ges förutsättningar att än mera profilera sig som en regionteater för när det gäller musikteaterverksamhet. Det skulle också stämma väl överens med uttalade vilja till regional spridning av kulturen och ge en bredare allmänhet än nu ökade möjligheter till kulturupplevelser och god teater. har av olika skäl, framför allt ekonomiska, varit hänvisad till att göra stora uppsättningar av musikaler som kräver alltmer utrymme i reportoaren på . I dessa musikaler används till stor del dramatiska skådespelare, vilket medför att t ex sångartisterna inte utnyttjas i tillräckligt stor omfattning. På den lyriska sidan vid teatern finns därför en kapacitet som borde och skulle kunna tas till vara genom en utbyggd musikteaterverksamhet och som oanvänd utgör ett direkt slöseri med våra kulturresurser. Det som här anförts talar för att musikverksamheten vid bör utvidgas till att omfatta hela södra regionen. En utbyggd musikteaterverksamhet skulle självfallet också få stor betydelse för den konstnärliga utvecklignen av våra lyriska artister och skapa ett repertoarurval som i ett längre perspektiv skulle ge svenska tonsättare möjligheter att förnya svensk musikteaterlitteratur. Vi anser att staten via och berörda landsting i bör gå in med de resurser som behövs för en regional musikteaterverksamhet liksom varit fallet i . Administrativt torde knappast några problem behöva uppstå. har en väl fungerande administration och är väl för att ta hand om en utbyggd musikteaterverksamhet. Ett problem som emellertid måste lösas på ett tillfredsställande sätt är orkesterfrågan. Men inte heller detta bör vara ett 1 1988/89. Det är, enligt vår mening, av stor vikt att får sin egen musikteaterensemble och att det skapas förutsättningar för människorna där att bli delaktiga av teaterupplevelser på den teater som finns i deras bygd. Förutsättningarna härtill är goda. har många fina teatrar t ex i , , , och för att nämna några och scener som de kan använda under stora delar av året. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utbyggd musikteaterverksamhet i . () () () 1988/89 Kr201
mot · GC02Kr202 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr202 av (m) slotts utbyggnad I flera tidigare motioner har jag påtalat angelägenheten av att bygga ut . behöver större utrymmen och från miljösynpunkt ter sig anläggningen stympad. De ursprungliga jordvallarna runt revs . 1898 byggdes om för att provisoriskt kunna inhysa det första landsarkivet i landet. hade 1939 fattat beslut om att skulle äteruppföras, men beslutet verkställdes inte förrän nästan och då endast delvis. Av de tre har den ena återuppförts helt och ytterligare en tredjedel av mittenvallen, varigenom landsarkivet äntligen fått acceptabla lokaler. En hel vall och två tredjedelar av mittenvallen återstår dock. utrymmen är nu nästan helt tagna i anspråk. Enskilda större arkiv kan inte längre tas emot. En fullständig utbyggnad av skulle ge utrymme för ytterligare . accepterade, att en utbyggnad skedde i etapper endast under förutsättning, att det inte dröjde längre än till 1992, innan utbyggnaden var klar i sin helhet. Från arkivarisk, miljömässig, kulturell och turistisk synpunkt ter sig fortsatt tidsutdräkt inte längre acceptabel. I har man alltsedan 1983 utgått från "att berörda myndigheter kommer att uppmärksammma frågan om en fortsatt återuppbyggnad av vid . Men ingenting händer. har ett ansvar för att fortsatt förhalning inte sker. En projektering av vidareutbyggnad måste komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande en vidareutbyggnad av . 1 * 1988189.3 sami.
mot · GC02Kr203 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr203 i var en av mest betydelsefulla medeltidsstäder. Från finns ett kulturlager som visat sig innehålla rika skatter och sannolikt döljer många fler. är en av vårt lands rikaste arkeologiska fyndplatser. Museet i är en kombination av regionalt och kommunalt museum. Det utgör en avdelning för historisk arkeologi inom , som det är kulturhistoriskt museum för . De nuvarande lokalerna i är otidsenliga och helt otillräckliga. Av utrymmesskäl har den medeltida basutställningen inte kunnat byggas ut med fyndmaterial från senare års utgrävningar. Därför ger medeltidsutställningen ingen rättvisa åt . Som medeltidsmuseum är ensamt i och ett av de få inom landet i kategorin fyndplatsmuseer. Museet och dess medeltidsgrävningar uppmärksammas därför alltmer inom landet och besöks även ofta för historisk/arkeologisk forskning från andra länder. Det är därför angeläget att planerna på en ny byggnad för kan förverkligas. Förutom nya museilokaler planeras byggnaden få samlingslokaler för såväl museets som ortens behov. Kostnaden för de planerade lokalerna torde uppgå till ca prisläge. Enligt vår mening så bör staten med hänvisning till att en sådan satsning är angelägen och till stor del är av riksintresse, bidra till invensteringen tillsammans med kommun och landsting. Statsbidrag till byggkostnaden torde kunna utgå enligt förordningen om statsbidrag till vissa teaterlokaler m.m. av (SSFS 1984:703). Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening uttalar att statsbidrag bör utgå till nya museilokaler i . () ()
mot · GC02Kr204 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr204 av och () Information m.m. till synskadade via kabel-TV-nätet då kabel-TV-nät och teledata/videotext förmodligen fått en stor omfattning kan sådana nät i kombination med syntetiskt tal vara ett bättre medium för distribution av innehållet i dagstidningar till synskadade. torde terminalutrustning även komma att användas för att ge tillgång till fackpress, böcker, samhällsinformation o.s.v. Hur kan textremsan i TV göras tillgänglig för synskadade? och har haft en gemensam arbetsgrupp för att finna former för detta. Man konstaterar att sändning av specialljud via kabel är en tänkbar lösning på . Genom att utnyttja ett informationssystem som är avsett för allmänheten kan synskadade dels få tillgång till samma information som allmänheten samt nödvändig specialinformation. Men för detta måste det finnas utrymme i kabelnätet och måste garanteras redan från början och beaktas i uppbyggnadsarbetet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låta utreda hur olika kabelnät kan användas för information till synskadade och att dessa intressen beaktas i utbyggnaden.
mot · GC02Kr207 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr207 av och (båda fp) överlämnande till På i förvaras det s.k. fårabrevet eller fårbrevet. Det är den äldsta handskrift som finns på det världshistoriska färöiska språket och skrevs . I brevet som omfattar fyra blad och närmast är en lagförordning, stadgas om fårskötseln på . Det bygger på förhandlingar som förts på det färöiska lagtinget och är av betydande historiskt och språkligt intresse. För omkring kom brevet genom köp i svensk ägo. Naturligtvis har "fårbrevet ett stort värde, inte minst symboliskt, för där landstyret också begärt, att det skall överlämnas till . begäran har avslagits från svenskt håll bl.a. av principiella och praktiska skäl. Man skall inte ur svenska bibliotek, arkiv eller muséer skänka bort handlingar som är av stor betydelse för forskningen, har det hävdats. Vi förstår och delar den principiella uppfattningen, men menar likväl att ett undantag, som alltså ej får bli prejudicerande, i det nordiska samförståndets intresse kan göras för "fårbrevet", den äldsta färöiska handskriften. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om "fårbrevets" överlämnande till . () ()