ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Kr321 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr321 av m.fl. (s) Utbyggt stöd till Svenska De nordiska folken har en lång gemensam historia. Kulturellt, socialt och ekonomiskt föreligger stora likheter mellan länderna. I hela har folkrörelserna spelat en central roll i samhällets utveckling. I folkrörelsearbetet har det nordiska samarbetet haft en framträdande plats, och bildades följdriktigt . är det väl så angeläget som att stärka och utveckla det nordiska samarbetet. I detta arbete har Svenska en stor uppgift. Våra nordiska samhällen utsätts i allt högre grad för påverkan av andra kulturmönster och andra socio-ekonomiska förhållanden än de som utvecklats i de nordiska länderna. Inte sällan är det kommersiella intressen som präglar påverkan. Vi vare sig kan eller bör förhindra en ökad internationalisering och därmed påverkan. En allt större internationell integration är både nödvändig och önskvärd. Viktigt är dock att de värdefulla och positiva dragen i de nordiska samhällena kan bibehållas, förstärkas och möjligen också tjäna som positiva exempel i andra länder. Svenska har en viktig uppgift för att i samarbete med Folkrörelsesverige engagera många i det nordiska samarbetet och därmed stärka position i t.ex. den pågående europeiska integrationen. Det är angeläget att statens stöd till Svenska successivt byggs ut, så att föreningen på ett bättre sätt kan fullgöra sina uppgifter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbyggt stöd till Svenska .
mot · GC02Kr322 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Kr322 av m.fl. (fp, m, cm vpk, mp) Folkmusik- och inleddes FN:s kulturårtionde. I målen för denna världsomfattande kultursatsning betonas bl.a.: - stadfästelse av kulturella identiteter - vidgning av deltagandet i kulturaktiviteter - gynnande av internationellt kulturellt samarbete Här hemma har användningen av den svenska folkliga kulturtraditionen i konstnärliga sammanhang tagit ett stort utvecklingssteg genom Folkteatern i uppsättning av Den stora vreden. Det är symtomatiskt för vår kulturelits brist på folkkulturell bildning att en mängd recensenter trodde att de nordiska dansstegen och musiken hämtats hem från Folkteaterns studiebesök i , och andra fjärran länder. Det gångna året var betydelsefullt för den svenska folkkulturen också genom de aktiviteter som skapats via det av regeringen stödda planeringsarbetet inför folkmusik- och . Planeringsarbetet återspeglas dock inte av budgetpropositionen. Folkmusik- och blir ett avgörande tillfälle för att rätta till en del av de kulturpolitiska försummelser som drabbat den folkliga kulturen. Vårt bidrag till FN:s kulturårtionde måste bli en satsning på det unika kulturarvet som utvecklats i vårt land. Vårt folkliga kulturarv omfattar den gamla bondekulturens traditioner, den utveckling traditionerna genomgått liksom de folkkulturtraditioner som olika invandrargrupper fört med till oss. Det är vårt ansvar gentemot resten av världen att bevara, levandegöra och vidareutveckla detta unika kulturarv. I av internationalisering ger en seriös attityd till det folkliga kulturarvet ett viktigt bidrag till lokal identitet och gemenskap. En trygg identitet och kunskap om den egna kulturtraditionen är nödvändiga förutsättningar för att kunna möta andra kulturtraditioner med respekt i stället för rädsla och avståndstagande. I organisationskommittén för folkmusik- och ingår studieförbund, statliga institutioner, folkmusik- och dansorganisationer m.fl. intressenter. Kommittén har startat regionala arbetsgrupper som täcker hela landet. Hundratalet förslag har inlämnats och kanaliserats via kommittén till olika organisationer, institutioner, bidragsgivare och arrangörer. radio och televisionen har gjort positiva uttalanden men inte fattat några konkreta beslut om produktioner . För att få nödvändig uppmärksamhet i massmedia måste kommittén själv stå som producent för evenemang och program. Det är viktigt att regeringen anslår nödvändiga medel till genomförandet av folkmusik- och dansåret. Kommittén måste kunna sprida information, producera egna skrifter, evenemang, program, kurser och seminarier. Det är viktigt att en stor andel av de goda förslag som väckts kan förverkligas. Med hänvisnig till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till arrangemanget av folkmusik- och . (vpk) () () () 1988/89 Kr322
mot · GC02Kr323 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Kr323 av m.fl. (s) Svenska Vid sidan av de båda nationalscenerna i , Operan och , arbetar Svenska med statliga bidrag som tilldelas enligt en bidragskonstruktion som gäller de tre teatrar som har till uppgift att fungera som nationella kulturinstitutioner. Svenska är organiserad som en riksorganisation med 200 lokala teaterföreningar som är arrangörer av föreställningar över hela landet. gav /88 2 088 föreställningar med en publik på 397 000 besökare och är därmed landets största producent av teater. En betydande del av verksamheten vänder sig genom skolorna till barn och ungdomar. De lokala teaterföreningarna betalar gager till med ett sammanlagt belopp som motsvarar övriga teatrars recetter. har höjt dessa gager med i genomsnitt . Teaterföreningarna får kommunala bidrag till sin verksamhet. Forsin teaterproduktion är emellertid helt beroende av storleken på de statliga anslagen. Regeringen föreslår att anslaget till /90 skall utgå med av vilka som anslag till särskilda åtaganden, verksamheten på , Tyst teater, teater på finska samt dansverksamheten på Cirkus. I sin anslagsframställning har framhållit den mycket stora efterfrågan på föreställningar runt om i landet. Styrelsen har redovisat de ökande svårigheterna att inom tilldelade ramar tillgodose teaterföreningarnas krav på en repertoar från som kan ligga till grund för ett kontinuerligt lokalt teaterutbud. Otillräckliga kompensationer för automatiska kostnadsökningar, bl.a. resor, transporter och hotell, har under en följd av år tvingat till personalinskränkningar och nedläggningar av verksamheter. Att lägga ner Cramérbaletten, att lägga Pionjärteatern i malpåse, liksom teatern för intagna på fångvårdsanstalterna, att avstå från de stora musicalproduktionerna som publiken älskar, att välja repertoar med sikte på små rollistor, är ingen rationalisering. Det är att tunna ut verksamheten för att få resurserna att nödtorftigt räcka till det absolut nödvändigaste. Detta är vad har fått göra för att kunna upprätthålla kvalitet och volym på den grundrepertoar som är nödvändig för att de 200 teaterföreningarna skall kunna förse svenska folket utanför storstäderna med teater. Det faktum att redan anpassat sin verksamhet till den nivå som varit möjlig med hänsyn till statsbidraget har inneburit nedskärningar i verksamheten som i längden inte kan accepteras av riksteaterorganisationen och teaterpubliken i . bör i fråga om anslagens storlek behandlas som jämbördig med övriga teatrar av riksintresse. Enligt ett av i enighet fattat kulturpolitiskt beslut bör kulturen och därmed teatern nå ut till alla delar av landet och till alla befolkningsgrupper. Goda villkor för är en garant för att dessa mål uppfylls. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . () Per () () () 1988/89 Kr323
mot · GC02Kr324 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr324 av () Musikteatern i Teater- och bildades . I denna stiftelse ingår Rikskonserter, regionmusiken och musikteatrarna i och . 1 och med att den nya stiftelsen bildades och genom att regionmusikerna dels ger egna konserter, dels spelar på musikteaterföreställningar så har nya löneavtal kommit att gälla. Stiftelsen hade inte räknat med dessa utgiftsökningar, när man träffade avtal med staten. De nya löneavtal som kommit att gälla ger den enskilda musikern rätt stora löneförhöjningar, men då också naturligtvis kraftigt ökade utgifter för arbetsgivaren. blir det av denna anledning ett underskott på i förhållande till tidigare beräkningar. Det kan inte vara rimligt att skall stå för hela underskottet, staten borde också bidra med medel. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av avtalet mellan staten och rörande Musikteatern i . 1988/89 Kr324 331 1 1988/89.
mot · GC02Kr325 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr325 av m. fl. Ökat statsbidrag till , m. m. I regeringspropositionen /89:100 bil. 10, under Bidrag till regionala och lokala teater-, dans och musikinstitutioner (F 15) föreslår regeringen ett fortsatt oförändrat antal grundbelopp för . Det statliga stödet till teatern har varit oförändrat sedan nuvarande bidragssystem med grundbelopp infördes /75 med undantag av två ytterligare grundbelopp 1979/80. Under en följd av år har teatern till ingivit väl dokumenterade framställningar om behovet av ett ökat antal grundbelopp. 1 statens kulturråds anslagsframställning för /86 framhålls särskilt att grundbelopp och årsverken inte på långt när står i paritet med varandra för en institution som . I innevarande års budgetproposition fäster vidare uppmärksamheten på att har ansökt om 37 grundbelopp för en teaterorkester. befinner sig i en svår ekonomisk situation. Inskränkningar i verksamheten har redan gjorts. En scen med 480 publikplatser har teatern måst avstå ifrån. Personalstyrkan har reducerats med ett 30-tal tjänster. Antalet pjäsengagemang, d. v. s tillfälliga anställningar av regissörer, scenografer, koreografer, skådespelare etc., en nödvändig vitamininjektion för den konstnärliga utvecklingen, har kraftigt reducerats. Därutöver har tvingats till att självfinansiera sin verksamhet med , d. v.s. över vad som är normalt för övriga teatrar i landet. Det relativa löneläget vid teatern understiger riksgenomsnittet . Teatern har kraftig negativ likviditet. Inför nästa säsong skall ytterligare 11 milj. kr. finansieras på grund av lönekostnadsökningar och övriga prisstegringar. De ökade kostnaderna kan enligt vår mening inte odelat falla på . är som musikteaterinstitution ensam om i landet att inte ha statligt ekonomiskt stöd till en egen orkester. har erhållit bidrag från länsarbetsnämnden och . Bidraget från länsarbetsnämnden upphör i och med utgången av /89. För att över huvud taget kunna upprätthålla ett fortsatt lyriskt utbud är en egen orkester nödvändig. Ett statligt engagemang fr. o. m. /90, som sammanfaller med det kommande spelåret för , är erforderligt om inte teaterns ekonomiska förutsättningar fullständigt skall raseras och teaterns hela verksamhet i grunden omprövas. är beredd att fortsätta sitt ekonomiska åtagande. Inom den närmaste treårsperioden är en ytterligare ökad grundtrygghet nödvändig. En översyn av bidragsgivningen till landets symfoniorkestrar är redan beslutad. Enligt vår mening bör en översyn av bidragsgivningen inom teaterområdet också genomföras och för de stora stadsteatrarna påskyndas. är den enda teatern i södra regionen med bl. a. ett kvalificerat opera- och dansutbud. Den framtida verksamheten är i hög grad avhängig regeringens och kulturpolitiska värdering av som teaterinstitution/ regionteater och dess betydelse i stort i svenskt kulturliv. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat antal grundbelopp till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts som behovet av en översyn av bidragsgivningen inom teaterområdet. () () () () 1988/89 Kr325
mot · GC02Kr326 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr326 av och (båda fp) Statsrådet skriver i årets budgethandling bil. 10 Dansen som konstform har i flera avseenden en besvärligare situation än många andra konstarter. Det torde fortfarande finnas en ovana hos publiken att se dansföreställningar, vilket begränsar publikunderlaget, särskilt för den moderna dansen. Ett annat problem för dansen är bristen på lämpliga lokaler. Därefter redogör statsrådet för situationen i och nämner att ett ser ut att kunna bli verklighet. Det välkomnar säkert alla dansare och alla dansens tillskyndare. Det finns dansensembler även ute i landet. I har länsteatern en egen danstrupp på 10 dansare, en koreograf och 2 tekniker. Ingen annan länsteater har satsat på att ha egna dansare. Dessa är utomordentligt skickliga. Men som statsrådet skriver så är denna konstart inte lika eftertraktad som många andra. Vid länsteatern finns ytterligare drygt 200 årsverken, vilket innebär ca 300 anställda. Kostnaderna för länsteatern har stigit kraftigt . har utvecklingen publikt sett, ständigt förbättrats. Även om publikintäkterna ökat på teatern i övrigt så räcker de inte till för att kompensera alla kostnaderna. I ett sådant läge kan det vara frestande att snegla på vad som minst bär sig i kronor och ören. I detta läge har teaterchefen i stället försökt att lyfta fram dansen till flera människor och vill starta ett samarbete med övriga länsteatrar runt i ett gemensamt projekt omkring dansarna. då länsteatern fick sina grundbidrag fastlagda till 154 har detta antal inte höjts. Inga av dessa grundbidrag är direkt kopplade till dansensemblen vid . Vi vill kunna ha våra dansare kvar, men ser positivt på att de kan verka även i andra län. Om det tidigare nämnda projektet skall kunna förvekligas , vilket är nödvändigt, krävs att länsteater kan behålla sin dansensemble. Då är det nödvändigt att extra specialdestinerade grundbidrag tilldelas teatern för dansensemblem. Kulturministern skriver vidare i budgeten 88/89 bil. 10 att han skall ta flera initiativ för att utveckla kulturområdet och det skall omfatta även bl. a. den regionala kulturverkamheten. Då är det också nödvändigt att den utredning som skall utvärdera stödet till regionala institutioner arbetar skyndsamt, så att grundbidragen och övriga stöd till kulturen får en riktig sammanvägning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att ur anslaget till Stiftelsen i möjliggör för att ha kvar och utveckla dansensemblen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredningen av de statliga bidragen till regionala institutioner. () () 1988/89 Kr326
mot · GC02Kr327 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr327 av m. fl. (c, fp) Utgivning i av nordisk litteratur på originalspråket Språket är vår tids främsta sätt att kommunicera mellan människor. Som en av de viktigaste delarna i våra relationer med andra länder ingår att kunna använda olika språk. Vi återkommer därför med kravet på större tillgänglighet till nordisk originallitteratur. I har vi bl. a. inom utbildningsväsendet valt att ge skolans elever bra möjligheter att studera olika språk. I detta sammanhang har den nordiska språkförståelsen varit en självklar komponent. Ett av våra gemensamma historiska arv i de nordiska länderna är de likheter vi har mellan språken. I kombination med att vi till stora delar har gemensam historia och kultur har det varit grunden inom det nordiska samarbetet. Detta har utvecklats . Vi har ett välutvecklat officiellt samarbete genom och och dess olika formellt underställda samarbetsorgan. Inom alla nordiska länder ingår grannspråksundervisning som viktiga delar. I är det fastställt i läroplanen för att elever skall ges möjligheter att få undervisning för att bygga upp förståelse för övriga nordiska språk. När det gäller kunskapen att förstå och kunna använda ett annat språk är det nödvändigt att regelbundet få läsa och höra det. I ges bokserien En bok för alla ut med statliga subventioner. Avsikten med bokserien är att ge läsintresserade möjlighet att läsa kvalitativt bra litteratur till låga priser. Som en del i att öka den nordiska språkförståelsen skulle tillgången på annat nordiskt lands litteratur, på originalspråket vara en stor tillgång. 1 är tillgången på sådan litteratur tämligen begränsad. Det är bara ett fåtal boklådor som har den typen av böcker. Detta skiljer från de andra nordiska länderna, där det är ganska vanligt förekommande med andra nordiska länders böcker i bokhandeln. Eftersom vi har bokserien En bok för alla, som är subventionerad av staten skulle detta utgivningssätt vara utmärkt också för utgivning av annan litteratur på originalspråket. Detta skulle vara ett bra bidrag för att öka språkförståelsen och därmed stärka den nordiska gemenskapen och samarbetet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att ge regeringen i uppdrag att verka för att bokserien En bok för alla ger ut böcker med annat nordiskt lands litteratur på originalspråket. () () 1988/89 Kr327
mot · GC02Kr329 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr329 av m. fl. (fp, m, c, vpk, mp) Dokumentation av konstprojekt på bild- och formkonstens område Den inom konstnärsnämnden verksamma styrelsen för fördelar bl. a. projektbidrag till målinriktat konstnärligt utvecklingsarbete och experiment inom bild- och formkonstens område. Ett villkor för att en konstnär skall kunna få sådant bidrag är att projektet kan antas få betydelse för utvecklingen inom konstområdet eller innebär ett försök att vidga användningen av konstnärlig verksamhet till nya områden. Bidragen är avsedda att täcka kostnader för det konstnärliga utvecklingsarbetet, inklusive konstnärens egen arbetsinsats. Erfarenheten ger vid handen att projektbidragen har blivit ett mycket viktigt medel när det gäller att finna nya vägar för den konstnärliga verksamheten. Det har visat sig finnas ett behov av att dokumentera resultaten av projektbidragen och sprida kännedom om dem. Avsikten är att därigenom också stimulera konstlivet. En möjlighet är då att anordna en utställning av både originalverk och fotografier, som visar resultaten av några konstnärligt betydelsefulla projekt. Som komplement eller alternativ till en utställning kan dokumentation i bokform övervägas. Bildkonstnärsfonden disponerar emellertid inte några särskilda medel för att anordna en utställning eller producera en bok. Om inte särskilda medel anvisas, måste pengarna tas från den summa som fonden disponerar för att ge nya projektbidrag. Det vore olyckligt om fonden skulle ställas i valet mellan att genom en utställning eller en bok stimulera konstlivet eller att bevilja angelägna projektbidrag till nya sökande. Fonden räknar med att det krävs ca för ändamålet. Föredragande statsrådet anser att sådana kostnader bör kunna räknas som förvaltningskostnader och tas från det ordinarie anslaget. Med hänsyn till att detta i praktiken skulle medföra motsvarande minskning av de medel som kan utdelas till konstnärer anser vi det vara mindre lämpligt. Under anslaget F 5 i Bil 10 , bidrag till konstnärer bör därför anslagsposten 3 Bidrag till bild- och formkonstnärer tillföras för att möjliggöra dokumentation av värdefulla konstprojekt som skapats med fondens bidrag. 1988/89 Kr329 att under anslaget F 5 i Bil 10 till budgetpropositionen anslår utöver vad regeringen föreslagit. () (vpk)
mot · GC02Kr331 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr331 av m. fl. (s) Finska invandrarnas arkiv Arkiv för Sverigefinnar och Finlandssvenskar i grundades . Syftet var att kartlägga och dokumentera denna grupps liv och historia i . Arkivet har fått statsbidrag både från och . är det finska bidraget större än det svenska. fick arkivet från och från . Arkivet är dock till sin karaktär svenskt och har sin anknytning hos de svenska arkivinstitutionerna och organisationerna. Anslaget från höjdes , men arkivets ekonomiska resurser är ytterst begränsade, speciellt med tanke på den arkiv- och dokumentationsuppgift som arkivet har. Till detta måste tilläggas, att arkivet är utåtriktat på olika sätt genom studieverksamhet, arrangemang med traditionstävlingar etc., för att tillsammans med andra arrangörer utveckla arkivets verksamhet. Arkivet har också som målsättning att ordna utställningar och främja forskning. Denna verksamhet kräver speciella resurser, som endast delvis kan finansieras av medarrangörerna. Arkivets samlingar är mångsidiga, men borde kunna bli ännu bättre. Kartläggningen om hur de finska invandrarnas leverne har gestaltats; genom föreningsliv, arbetsliv, självbiografier, intervjuer osv. Men ekonomin förhindrar detta. Dessutom finns det en risk att stödet från inverkar eller uteblir, då det råder en obalans mellan de båda staternas bidrag. Stigande hyreskostnader, efter flyttning till nya lokaler, bidrar också till oron för verksamheten. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit enligt kommittéforslag att nämnd i fortsättningen tar över ansvaret avseende mindre arkivs bidragsbehov och att i fortsättningen skall ta över prövningen och avgörandet även av stödet till sverigefinnarnas arkiv. Vi har full förståelse för förslaget, med tanke på förenklad anslagsstruktur inom kulturområdet, men med hänvisning till vad som har sagts borde sverigefinnarnas arkiv behandlas i varje fall innan förhållandet med har utretts som enskilt arkiv. Stiftelsen har en särställning och behandlas även efter förslaget som ett enskilt arkiv. På liknande sätt skulle arkivet för sverigefinnar kunna behandlas. Arkivets fortbestånd måste tryggas och utöver bistånd behövs det för att arkivet skall kunna fungera på ett tillfredsställande sätt. Det skulle utgöra , mot vad arkivet har . 1988/89 Kr331 () () Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Finska invandrarnas arkiv.
mot · GC02Kr332 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr332 av m.fl. (s) Svenskt lokalhistoriskt institut (SLIT) i Intresset för lokalhistorisk forskning, utbildning och kulturarbete är stort. Detta kommer till uttryck i hembygds-, släktforskar- och andra ideella föreningars aktivitet. Studieförbunden har drivit ett ökande antal cirklar på lokalhistoriska teman som t.ex. Bygd i förvandling och Gräv där du står. Genom SVAR:s (Svensk arkivinformation i ) konvertering av bl.a. kyrkböcker till mikrofiche har ett ökande antal föreningar, bibliotek och skolor runt om i landet kunnat få tillgång till den egna bygdens, regionens källor. På bibliotek och skolor samlas numera ett stort antal forskarintresserade kring dessa källor. I universitetens och högskolornas historiediscipliner har det lokalhistoriska inslaget i utbildning och forskning börjat bryta fram. För att ta till vara detta intresse, bidra till dess utveckling och mer varaktigt främja lokalhistorisk verksamhet , har som försöksverksamhet SLIT startats i . Medel till försöksverksamheten har skjutits till från i , i , , högskolan i /och . SLIT har högskolan i / som huvudman. Institutet är en integrerad del av Arkivhuset i . Arkivhuset samlar , för , SLIT, en del registreringsarbeten av historiska källor och förteckningar som överförs till datorminnen och moderna massminnen, SSVH:s (Statens skola för vuxna) datorutbildning. Arkivhuset arbetar i nära samarbete med det rikstäckande SVAR i (), landsarkivet i och andra i länet befintliga arkiv-, utbildnings- och forskningsinstitutioner med att tillgängliggöra arkivmaterial med hjälp av moderna media för att befrämja forskningens, utbildningens och allmänhetens intresse. SLIT har speciellt till uppgift att initiera, utveckla och bedriva lokalhistorisk För att utveckla denna uppgift har ovan nämnda lokala medel framskaffats. Det har möjliggjort en start av verksamheten, en basinvestering som del av Arkivhuset, en halvtidslön till en föreståndare. 1 1988/89.3 sami. genomför en utredning vars syfte är att se över organisationen för denna verksamhet. Redan det första årets verksamhet har visat på ett intresse som motiverar en permanentning av SLIT i , samt på behov av en förstärkt basresurs motsvarande lön till en föreståndare, forskningsassistent, kanslist, samt t.ex. i samarbete med /SVAR, lön till en personlig professur, tillika specialist på kyrkoboksforskning. I basresursen krävs dessutom en driftbudget. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en permanentning av SLIT i . () () () () 1988/89 Kr332