ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo549 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo549 av m. fl. (c) Tillämpningen av den nya djurskyddslagen Den djurskyddslag som fattade beslut om under / 88 kommer att få omfattande konsekvenser för djurägarna. De nya bestämmelserna kommer att innebära förändringar av gamla djurstallar. Enligt de beräkningar som gjorts kommer kostnaderna för dessa nyinvesteringar att uppgå till ca . Det är viktigt att djurägarna snabbt får en korrekt information om den nya djurskyddslagen. Det är också en fråga om rättssäkerhet för de personer som är berörda av den nya lagen och tillämpningen av densamma. Den som har djur har skyldighet att informera sig om lagens omfattning och bestämmelser. Ansvaret för att denna information når djurägarna åvilar lantbruksstyrelsen. Styrelsen har för detta ändamål begärt ökade anslag, men jordbruksministern har ej i budgetpropositionen efterkommit styrelsens begäran. Jordbruksministern bortser från den informationsskyldighet som åvilar lantbruksstyrelsen. Jordbruksministern uttryckte det allmännas åligganden enligt följande i propositionen 1987/88:93 Djurskyddslag m. m. s. 15: Det allmänna har ansvaret för normgivningen och för en ändamålsenlig tillsyn. Samhällets tillsyn bör då fattas i en mycket vid bemärkelse. Tillsynen skall inte enbart ses som en kontrollerande funktion utan skall i första hand ta sikte på information, upplysning och rådgivning om djurskyddsaspekter på såväl djurhållning i allmänhet som på enskilda personers djurinnehav. Med hänsyn till det informationsbehov som föreligger finnér vi det anmärkningsvärt att regeringen inte anslår medel för detta ändamål. Vi föreslår därför att beslutar att 3 milj. kronor anslås för den informationsverksamhet som lantbruksnämnderna skall ge till djurägarna om den nya djurskyddslagen, prop 1988/89:100, bil. Den nya djurskyddslagen innebär förändrade regler för djurhållning. Bland annat skall det nuvarande burhållningssystemet för värphöns vara avvecklat till 1998. I jordbruksutskottets betänkande liksom i riksdagsbeslutet om ny djurskyddslag, framhölls att det var av vikt att forskningen om alternativa system för hållande av värphöns prioriterades. har tidigare bedrivit sådan forskning. Vi finner det anmärkningsvärt att forskningsanslagen till detta område har reducerats inom SLU. Det är enligt vår mening nödvändigt att det bedrivs en forskning på detta område. Vi anser att den omprioritering som SLU har gjort, vad gäller denna forskning, är otillfredsställande. forskning skall enligt vår mening avsättas inom ramen för de anslag som Mot. 1988/89 erhåller. I anledning av vad i motionen anförts hemställer vi 1. att anslår ett med förhöjt belopp till informationsverksamhet vid Lantbruksnämnderna, under Lantbruksnämnderna prop. 1988/89:100, bil. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medel till forskning avseende burhållning av höns skall avsättas inom ramen för anslaget till . S ven- () ()
mot · GC02Jo550 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo550 av () Pälsdjursnäringen Det är viktigt att näringsläckaget från minskar. Detta kan ske genom olika metoder. Förslag till detta har presenterats och åtgärder vidtagits. Ett sätt att minska läckaget är att lagringskapaciteten för s. k. stallgödsel ökas så att spridning kan ske vid ur miljösynpunkt rätt tillfälle. För animalieproducerande företag inom jordbruksnäringen Finns möjlighet till statligt stöd för att öka denna lagringskapacitet. Inom vissa delar av landet är djurtätheten stor. Detta gäller i synnerhet Listerlandet i . Till detta område är också en betydande del av den svenska pälsdjursuppfödningen koncentrerad. Näringen är således av stor betydelse lokalt men också nationellt emedan huvuddelen av produktionen exporteras. Den gödsel som kommer från dessa uppfödningar har stort näringsinnehåll. Således är den av betydelse för växtodlingen inom området. Denna användning gör att mängden handelsgödsel på aktuell kan minska. Dock finns det vissa problem vad gäller lagringskapaciteten. Det är angeläget att denna brist blir avhjälpt. Det vore således rimligt att den form av stöd till ökad lagringskapacitet för stallgödsel som finns för jordbruksföretag även kommer pälsdjursnäringen till del. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att stöd till ökad lagringskapacitet av stallgödsel även skall omfatta pälsdjursnäringen enligt samma regler som gäller för jordbruksnäringen.
mot · GC02Jo552 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo552 av och (fp, mp) Förbud mot import av elfenben Om kommer det inte att finnas några elefanter i om dödandet fortsätter som . Även i kommer stammarna att minska betydligt och kommer bara att finnas i spridda flockar. dödas 70 000 elefanter trots att de tillhör de utrotningshotade djuren. Tjuvskyttet är mycket utbrett och skyttarna visar ingen respekt för nationalparker. Tvärtom dödar de ofta både vakter och elefanter. Även personal inom viltvården och politiker kan ibland vara inblandade i den illegala handeln med elfenben. Så länge det finns efterfrågan och marknad för elfenben, så kommer det att finnas någon som går ut och skjuter den allra sista elefanten. Därför måste vi göra allt vi kan för att sätta stopp för handeln med elfenben. Människor måste informeras om den katastrofala situationen för världens elefanter. I flera länder finns förbud mot elfenbenshandel. I förbereds en lag om skydd av elefanter. borde också stifta en lag om förbud mot import av elfenben och andra elefantprodukter. Dessutom bör den i olika internationella sammanhang ta upp frågan om elefanternas överlevnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen föreslår en lag om skydd av elefanter, [att begär att regeringen i internationella sammanhang tar upp frågan om elefanternas överlevnad.1] () () ' 1988/89:U238
mot · GC02Jo601 · 1989-01-10 00:00:00 — 6. att i avvaktan på en biotekniklag beslutar att hos regeringen begära förslag om förbud mot skapandet av mosaikdjur och att gränser anges för transgenetisk överföring, [ att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om obligatorisk ansvarsförsäkring för forskning och tillämpning inom biotekniken1,] [ att beslutar att hos regeringen begära förslag om förbud mot patentering av genetiskt modifierat material samt ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts om patentfrågor1,] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om internationellt agerande inom biotekniken, [ att som sin mening regeringen till känna vad som i motionen anförts om agerande för att förstärka B-konventionen i syfte att förhindra militärt utnyttjande av biotekniken i offensiva syften2.] () () () () () () ' 1988/89:L802 2 1988/89:U401
mot · GC02Jo602 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo602 av m.fl. (vpk) Mot Fortbildning för lantarbetare 1988/89 kommunisterna vill att jordbruket ska utvecklas till ett jordbruk i ekologisk balans. Det betyder ett jordbruk som inte ger upphov till stora läckage av kväve, som inte utarmar flora och fauna, som inte baseras på en omfattande användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Det betyder ett jordbruk där naturvården är en viktig del och där djurhållningen ger djuren goda levnadsvillkor, så vitt möjligt, utifrån deras naturliga livsbetingelser. I den omställningsprocess som påbörjats för jordbruket är lantarbetarna en mycket viktig grupp. bör hos regeringen begära att ett program för fortbildning i ekologiskt jordbruk för lantarbetare tas fram av SLU (). Flera huvudmän kan stå för en sådan utbildning på olika nivåer, t.ex. Komvux, gymnasier, högskolor, AMU. Utbildningen kan därmed också bli tillgänglig på många orter i landet. Denna utbildning bör förläggas , då sysselsättningsbehovet inom jordbruket är som minst. Därmed kan också säsongsarbetslösheten för lantarbetare motverkas. Mot bakgrund av vad som ovan sagts hemställs att hos regeringen begär att SLU får i uppdrag att utarbeta ett program för fortbildning i ekologiskt jordbruk för lantarbetare. (vpk) (vpk) (vpk) 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02Jo604 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo604 För jordbruket i de nordligaste länen är mjölkproduktion inom överskådlig framtid den huvudsakliga produktionsinriktningen. En unik förutsättning för norrländskt jordbruk är det ringa beroendet av kemikalier. Faktum är att jordbruk t.ex. i övre använder endast bråkdelen av de kemikalier som svenskt jordbruk i allmänhet behöver. Steget till att frigöra sig från kemikalieanvändningen är relativt sett därför mycket litet för norrländskt jordbruk. Klimatet är den faktor som väsentligen ger denna möjlighet. Den ökande efterfrågan på produkter som är framställda med användning av s.k. alternativ teknik ökar. Detta kan ge norrländskt jordbruk en nisch för framtiden. De alldeles färska signalerna om särskild miljömärkning (vit ängel) ger dessa tankar en aktualitet på ett påtagligt sätt. Inom lantbruket och lantbruksforskningen har vid olika tillfällen diskuterats möjligheten att genom forskning och försök stimulera utvecklingen av övre jordbruk i riktning mot alternativa tekniker. Ett utkast till försöksprogram med titeln baserad på fodermedel producerade i ett resursbevarande odlingssystem har t.ex. utarbetats i ett samarbete mellan i och . I projektet är det tänkt att två modeller för mjölkproduktion jämförs i en fullskalestudie. Den ena modellen är avsedd för användning av alternativt odlade fodermedel medan den andra modellen baseras på konventionellt odlade fodermedel. Tanken är att en ekonomisk värdering och en jämförelse av hela produktionskedjor skall ingå i detta projekt. Den totala kostnaden för en projektverksamhet är beräknad till 2,4 milj. kr. För det exemplifierade projektet gäller, liksom för en rad andra angelägna försöks- eller forskningsuppgifter inom övre , att de ordinarie ansvariga forskningsinstitutionerna och myndigheterna inte anser sig ha möjlighet att i avgörande grad delta i finansieringen. En mycket märkbar tendens är att dessa typer av insatser koncentreras till de stora fasta anläggningarna som är uppbyggda i södra och . Denna tendens innebär att de problem som bör lösas för norrländskt jordbruk i hög grad lämnas åt sidan. Dessutom innebär den negativa trenden att de förutsättningar för en utveckling av särskilda produktionsinriktningar som skulle kunna finnas för inte blir tillvaratagna. Inom ramen för de medel som anvisats för åtgärder till jordbruket i norra och som disponeras av lantbruksstyrelsen har det också visat sig svårt att i praktiken få utrymme för denna typ av försök och forskning. Det projekt som ovan angivits liksom många andra av likartat innehåll är strategiska för hela övre jordbruk inför 2000-talet. Den koncentration av försöksanslag som sker till södra och för jordbruksnäringen ger ingen erfarenhet för hur övre jordbruk skall utvecklas. De resurser som byggts upp här och som fortfarande finns vid t.ex. i och vid andra anläggningar i övre riskerar att raseras. Det är av yttersta vikt för norrländskt jordbruk att kan fortsätta och utöka sin verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning förlagd till . 1988/89 Jo604
mot · GC02Jo605 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo605 Det främsta skälet till att vi fortfarande har en vattenutbyggnadsdebatt är att kunskapen är dålig, både om vad som hänt tidigare och om vad som skulle hända vid fortsatt utbyggnad. Syftet med en forskningsförstärkning skulle vara tredelat: (1) att följa upp vad tidigare vattenkraftutbyggnader har inneburit ekologiskt, (2) att fördjupa kunskapen om ekologin runt naturliga rinnande vatten, (3) att studera förekomsten och utbredningen av naturvärden längs rinnande vatten. Kort sagt skulle målsättningen vara att bevara och förstärka kunskapen om rinnande vatten och deras omgivningar. Sådan kunskap blir alltmer splittrad på grund av forskningens specialisering, olika projekts kortsiktighet osv. Den önskvärda forskningen bör vidare ta ett överordnat grepp på vattendragen, inte förlora sig i detaljer om enskilda organismer och speciella fenomen utan förklara strukturer och funktioner på ekosystemnivå för vatten, stränder och omgivande landområden och för hela vattensystem. och älvstränder brukar anses bevarandevärda därför att de är så artrika. Vad gäller växt- och djurvärlden är det verkligen inte glesbygd som förstörs vid älvutbyggnader utan de riktiga tätorterna. Men hur många arter av växter och djur finns egentligen på stränder och i vattnet längs en outbyggd norrlandsälv? Ingen vet det . Det finns ungefär 40 000 växt- och djurarter totalt i . Börjar man räkna, inser man, att man borde kunna träffa på uppemot 10 000 arter vid en enda älv. Ett enda kraftverk berör kanske 3 000 arter. En bra undersökning före ett kraftverksbygge kan ta upp 3-500 arter i bästa fall, de flesta fall många färre, och då oftast bara triviala arter. Även efter en god undersökning fattas alltså 2 500 arter. Vilka är de? Är de viktiga, sällsynta, utrotningshotade osv? Har vattendomstol och regering verkligen tillräckligt stort underlag för att kunna besluta? Det finns alltså här en väldigt stor gråzon, som vi inte vet något om. När det sedan kommer till relationer mellan arter blir det ännu mer komplext. Det stora problemet för ekologer är att de aldrig kan ge raka, entydiga svar. Standardsvaret är vanligen det beror på. Detta gör att man kommer till korta gentemot tekniker och ekonomer. När det gäller naturvårdsekologi är det svårt att ge enkla och politiskt lockande svar. Det är i högsta grad påtagligt när det gäller rinnande vatten, delvis på grund av att de är så ytterst komplexa. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkt forskning kring de rinnande vattendragen. 1988/89 Jo605 gotab 16621, 1989
mot · GC02Jo608 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo608 av och (båda mp) Omfördelning av medel till Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N262 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att forsknings- och utvecklingsmedel inom skall omdisponeras så att betydande delar skall användas för att främja ytterligare kunskapsinhämtande och teknikutveckling inom området småskalig förädling av jordbruksprodukter. () () 1* 1988/89.
mot · GC02Jo610 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo610 av m.fl. (fp) Spridning av genetiskt förändrade organismer De biotekniska framstegen har varit avsevärda. Många hyser stora förväntningar på den nya tekniken. Möjligheterna att förebygga och behandla en lång rad sjukdomar hos människan kommer att öka. Djuroch växtarter med ökad sjukdomsresistens kan möjliggöras med hjälp av genterapi, men också arter som bättre tål svåra klimat- och miljöförhållanden. Allt detta är positivt. Men möjligheten att förändra, förbättra djur eller växter och använda organismer för särskilda ändamål inger också oro. De vetenskapliga framstegen går så snabbt av vi nu står mitt i en utveckling vars konsekvenser vi inte kan överblicka. Biotekniken rymmer en rad etiska problem som måste lösas innan man tar ställning till hur metoderna skall användas. Det gäller särskilt metoder som avser människan, vilket utvecklar i en annan motion till detta , men också metoder som avser andra organismer. Vid sidan av de etiska problemen är det framför allt riskerna med bestående skador på miljön som kan förorsakas av utplantering/utsläpp av genetiskt modifierade organismer som måste uppmärksammas. saknar en reglering på detta område. Sådan reglering finns genomförd, eller på förslag, i andra länder. Exempelvis har ett generellt förbud mot att frisläppa genetiskt modifierade organismer. bör därför begära att regeringen redovisar ett förslag till sådan reglering, så att den kan träda i kraft och . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagreglering av utplantering/utspridning av genetiskt förändrade organismer. () ()
mot · GC02Jo611 · 1989-01-23 00:00:00 — av m.fl. (fp) Bioteknik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So481 hemställs att hos regeringen begär en tillsättning av en parlamentarisk utredning om bioteknik i enlighet med motionen. () () () () () () () () () () () ()
mot · GC02Jo612 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo612 av () Skärgårdsfrågor Larmrapporterna har varit många när det gäller den miljön, såväl på som på ostkusten. Betydande skador har rapporterats på såväl ål som gädda i bl.a. östgötaskärgården. En god marin miljö är en förutsättning för yrkesfiskets framtid. För föredragandet behövs forskning och utveckling av småskalig teknologi anpassad till de möjligheter som finns inom skärgårdsområdet. Förväntningarna var därför stora om att regeringen skulle ställa kraftigt ökade resurser till havsfiskeforskningens förfogande. Dessa förhoppningar har inte infriats. Vi har många fina skärgårdsområden i . De är av stor betydelse för det rörliga friluftslivet. är ett sådant, vilket också är klassat som riksintressant. Många söker sig till skärgården för vila och rekreation. Men denna fantastiska arkipelag skulle inte vara densamma utan en bofast befolkning. En levande skärgård kan bara bli verklighet om vi skapar förutsättningar för en dräglig tillvaro för den bofasta befolkningen. Utan en bofast befolkning, som på ett naturligt sätt bevarar skärgårdsmiljön, kommer skärgården att förslitas och möjligheterna till service för fritidsfolket att försämras. En särskild forskningsgrupp bör tillskapas för att följa utvecklingen och för att förbättra betingelserna på olika områden. Forskningsgruppen kan knytas till och arbeta med bl.a. den miljön, med kommunikations- och näringslivsfrågor och utbildningsinsatser med inriktning på skärgårdsområdets särskilda behov. En forsknings- och utbildningsorganisation av den modell som jag förespråkar finns sedan ett tiotal år i . Den är som ett särskilt skärgårdsinstitut knuten till och den har redan betytt mycket för utvecklingen inom det finska skärgårdsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskning och utveckling angående skärgårdsfrågor.
mot · GC02Jo613 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo613 Forskning om resistenta arter av frukt och bär, m.m. Fruktträd besprutas mot olika parasiter och sjukdomar. Det kan därvid inte undvikas att vissa besprutningsrester finns kvar på den färdiga frukten. Även om angreppen är hårdare i varmare länder och besprutningen därför måste vara intensivare kan inte heller svensk frukt i allmänhet anses fri från giftmedelsrester. Strävan bör dock vara att gifthalten och frekvensen hålls så låg som möjligt. Mot angrepp av svamp, mjöldagg och mögel, kan inom i första hand trädgårdsnäringen, resistentare växtarter utvecklas. En svårighet är dock, att angriparna anpassar sig till nya växtsorter, t ex fruktträd, snabbare än växtarten hinner utvecklas. Även anpassningen till klimatet går hastigt hos skadegörare. Forskning om giftfria bekämpningsmedel bör komma till stånd. Huvuddelen av den svenska äppelodlingen finns i län. Det är därför naturligt att tyngdpunkten av förädlingen av äpplen bedrivs vid för växtförädling i Balsgård. Där finns specialistkompetens även inom resistensbiologi. För att svensk frukt skall kunna stärka sin ställning på marknaden även genom att vara obesprutad krävs att nya, resistenta fruktsorter förädlas fram. Sådan förädling drivs på Balsgård, ehuru i otillräcklig omfattning. För en utökad resistensforskning erfordras en anslagsökning för Balsgård med . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en sådan omdisponering av anvisade medel att resistensforskningen vid Balsgård främjas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att forskning om giftfria bekämpningsmedel bör komma till stånd.
mot · GC02Jo616 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo616 av () Veterinärsutbildningen Lantbruksstyrelsen i ansvarar för organisation och bemanning bl.a. av distriktsveterinärstjänsterna. har vakanserna i blivit allt fler. är 9 av totalt 17 tjänster vakanta. Ytterligare 2 tjänster förväntas bli vakanta. Arbetsförhållandena för de kvarvarande är oacceptabelt tunga. De har långa resor och mycket omfattande jourtjänstgöring samt tvånget att ersätta vakanta veterinärtjänster. Detta gör att upplevs som alldeles särskilt tungarbetat. Risken är överhängande att ytterligare veterinärer lämnar länet beroende på den svåra arbetssituationen. Bortsett från den akuta situation som länet befinner sig i när det gäller tillgången på veterinärer så pågår inom lantbruksstyrelsen ett arbete för att komma till rätta med det även under normala förhållanden tungarbetade länet. Ett led i dessa åtgärder anser de är att öka antalet veterinärstjänster med 4. Sammanfattningsvis skulle detta på kort sikt innebära 21 tjänster, av vilka endast 7 är besatta. Erfarenhetsmässigt vet man att det säkraste sättet att skaffa utbildad personal till norra är att utbilda dem där. Av dessa skäl har fått ytterligare 20 utbildningsplatser för sin läkarutbildning. Det är samma skäl som gör att bibliotekarieutbildningen i haft delar av sin utbildning utlokaliserad till för att täcka en brist på bibliotekarier i norra . Samma skäl ligger också till grund för att den religionsvetenskapliga linjen i utlokaliserats till . Det råder brist på personal med religionsvetenskaplig utbildning inom i norra . Veterinärer utbildas endast vid i . För att råda bot på bristen av veterinärer i norra vore en möjlig väg att som en engångsåtgärd utlokalisera delar av veterinärsutbildningen i till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i att utlokalisera delar av veterinärsutbildningen till .
mot · GC02Jo617 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo617 av och (båda c) Gammelkroppa Skogsskola I Gammelkroppa finns den äldsta och enda skogsskolan i landet. Den har ett statligt stöd med . Om det statliga stödet till Gammelkroppa skulle vara av samma omfattning som kostnaden för statlig skogsutbildning borde det räknas . För den nu pågående upprustningen av skolan behövs vid sidan av huvudmännens insatser ett statligt stöd med 2 milj. kr. Totalkostnaden för upprustningen är beräknad till 18,5 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar höja driftsbidraget till med . 2. att beslutar bidra med 2 milj. kr. till skogsskolans upprustning.
mot · GC02Jo701 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo701 av och (båda m) som dricksvattentäkt fick stänga vattenintaget vid på grund av att vattnet blivit otjänligt efter ett stort utsläpp av föroreningar från Polyester i . Först kunde älvvattnet återigen börja pumpas in i ledningsnätet. Denna händelse är en av många som visar hur sårbar vattenförsörjningen till kommunerna kring är och behovet av en skärpt uppmärksamhet på miljön i och kring vattenområde. är dricksvattentäkt för över 500.000 västsvenskar. Älven transporterar stora mängder kemiska och biologiska föroreningar. Vattenomsättningen är mycket hög. Genom att älvens vattenområde sträcker sig från via till kusten, är ett flertal län berörda. Tillsynsansvaret är härigenom oklart. påpekade myndigheter i , och detta förhållande och begärde en översyn från , livsmedelsverket och . Några konkreta åtgärder med anledning härav har emellertid inte vidtagits. För att uppnå en samlad syn på vattenområde ur mikrobiologisk och kemisk-teknisk synpunkt krävs att området ses som en helhet. För detta synsätt krävs att med tillrinningsområde betraktas som en riksangelägenhet och att en enda myndighet har totalansvaret. bFör att detta skall bli möjligt, bör föreläggas förslag till erforderliga lagändringar och administrativa åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om ansvaret för som dricksvattentäkt. () Tom ()