ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Fi425 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi425 av m.fl. (s) Välfärdsstatistik Det pågår en debatt om det svenska välfärdssamhället. I massmedia och i den politiska debatten säger man att det är kris i äldrevården, kris i sjukvården, kris i skolan och kris i barnomsorgen. Ja, hela den offentliga sektorn sägs vara i kris. Ofta utgår man från ett sjukhus i t.ex. . Sedan generaliserar man i debatten och genast blir det kris på landets samtliga sjukhus. Stor kö inom barnomsorgen i en kommun - blir stora köer i alla kommuner. Personalbrist i storstäderna blir också personalbrist i skogslänen. Så ser inte verkligheten ut. Delvis beroende på brister i statistiken om vår välfärd kan dagens onyanserade välfärdsdebatt föras. Vi har i för mycket statistik som var relevant när välfärdssamhället byggdes upp. Volymstatistiken - om platsantal m.m. - är väl tillgodosedd. Däremot saknas bra och utvecklad statistik om service, kvalité och valfrihet, dvs. statistik som beskriver innehållet i välfärden. Sådan statistik behövs om välfärdssamhället skall kunna utvecklas från faktiska förhållanden. Man navigerar lätt fel, när positionen är obestämd. Stat, landsting och kommuner har börjat arbeta med uppföljning och utvärdering. Hur förverkligas välfärdsmålen i mitt landsting och i min kommun? Därmed väcks kraven på grundläggande basdata. Dagens välfärdsstatistik har allvarliga brister i datakvalité, i ojämförbarhet, i redovisningsprinciper, i dubbelarbete och brist på samverkan. Ett arbete har inletts i vissa statliga myndigheter och kommuner i syfte att åtgärda situationen. Tyvärr sker det arbetet utan gemensam ledning. Då kan inte metoder och kvalité garanteras. Det blir heller inte heltäckande och nationell statistik. Det finns dock ett gemensamt intresse och behov i stat, landsting och kommuner av att få grundläggande basdata och lättillgänglig statistik som håller i kvalité. Regeringen bör överväga hur välfärdsstatistiken skall förbättras. Det bör ske gemensamt mellan stat och kommun. Arbetet bör ta sikte på att lösa hur centrala basdata om servicenivåer, kvalité, prestationer, kostnader, intäkter etc. skall insamlas, bearbetas och utformas. En arbetsmetod kan vara att regeringen tillsätter en utredning där staten, landstingen och regeringen ingår. Det är angeläget att ett gemensamt och kvalitativt utredningsarbete kommer till stånd. För oss motionärer är det angeläget att debatten om välfärdssamhället . 1988/89 nyanseras. Genom att utveckla statistiken kan verkligheten bättre beskrivas. Fi425 Det är av stor betydelse för att komma rätt i åtgärderna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gemensamma insatser mellan stat, landsting och kommuner för att utveckla ny välfärdsstatistik. () () () Axel ()
mot · GC02Fi501 · 1989-01-11 00:00:00 — 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av statistik och forskning om jämförelser mellan privata och offentliga producenter m.m., [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den offentliga personalpolitiken m.m.3] () () () () () () () () ' 1988/89:So206. 2 1988/89:Sk605. 3 1988/89:A602.
mot · GC02Fi505 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi505 av m.fl. (c) Den centrala upphandlingen för försvaret Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fö503 hemställs att beslutar medge undantag från regeln om central upphandling för de militära myndigheterna. () () () () () () 1988/89 Fi505513 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Fi507 · 1989-01-24 00:00:00 — av m.fl. (c) Miljövänlig upphandling Statens upphandling kunde användas systematiskt för att påskynda näringslivets omdaning till miljövänlig produktion. Företagen får ett starkt motiv att erbjuda miljövänliga produkter när en så stor beställare som ett statligt verk bara köper sådant som är tillverkat med så stor resurshushållning och miljöhänsyn som möjligt. I SJ:s miljöpolicy står det att företaget ska utnyttja råvaror, resurser och energi så effektivt som möjligt genom en förbättrad och miljövänlig verksamhet och planering. Pris och kvalitet har varit avgörande vid upphandlingen, men kan SJ tänka sig att byta leverantörer av miljöskäl. Flera bolag som säljer till SJ har redan börjat erbjuda de mest miljövänliga produkterna. ABB Truck är i färd med att ta fram ett eldrivet fordon för transporter från de terminaler SJ vill uppföra utanför . TEM (Teknik-Ekonomi-Miljö) vid ska granska SJs verkstäder och komma med förslag till miljöförbättrande åtgärder. Alla statliga myndigheter och verk borde ha en uttalad miljöpolicy och gå in för en miljö- och resurshushållande upphandling. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljövänlig upphandling vid de statliga verken.
mot · GC02Fi508 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi508 Offentlig upphandling måste kunna användas som styrmedel i arbetsmarknads- och regionalpolitiken. För att kunna nå denna effekt måste en översyn göras av upphandlingsförordningen. När arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in i en region för att motverka arbetslöshet händer det att det inte blir den aktuella regionens egen arbetskraft som tas till vara. Inte heller entreprenörer och maskiner från hemmaregionen. Anbud lämnas in och uppdraget kan gå till entreprenörer från andra delar av landet. Därmed förfelar det arbetsmarknadspolitiska stödet sin uppgift att skapa sysselsättning i den ort som fått stödet. Det ligger självfallet på myndigheternas ansvar att uppfylla de mål för regionalpolitiken som fastlagts av regering och riksdag. blir verkligheten i många fall helt omvänd, d.v.s. att öka den regionala obalansen. Av propositionen 1973:73 framgår att myndigheterna bör medverka till att en ökad del av upphandlingen sker hos företag i de fyra nordligaste länen, d.v.s. i alla Norrlandslänen utom . har alltså detta beslut legat fast. Det måste naturligtvis till en översyn av denna bestämmelse eftersom stora förändringar har skett under dessa . Vi vet att just ligger dåligt till beträffande arbetslöshet. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att ger regeringen i uppdrag att göra en översyn av upphandlingsförordningen i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att samtliga Norrlandslän inkl. bör få en ökad del av den statliga upphandlingen.
mot · GC02Fi509 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi509 av m.fl. (mp) Den offentliga upphandlingen Energislöseriet i det svenska samhället är stort och det ökar. Hela samhället är inställt på ständigt ökad energiomvandling trots de många uppenbara faror som detta medför. riksdag fattade ett klokt beslut, nämligen det att vi inte skall tillåta koldioxidutsläppen att öka . Orsaken till detta är den s.k. drivhuseffekten som kan leda till dramatiska temperaturhöjningar p.g.a. överstor användning av fossila bränslen. Fossila bränslen är de som vi hämtar upp ur jorden i form av kol, olja och gas. de gröna har uppmärksammat detta problem och i sin energipolitik krävt att vi i skall ta fram en plan för att fram i huvudsak ha avvecklat de fossila bränslena. Detta ansluter då till beslut men går betydligt längre i solidaritet med de kommande generationerna. har sedan slut utvecklats till en distributionsekonomi och det sägs ofta att stora delar av vår mat ständigt är på väg. Tal av den totala mängden nämns i diskussionerna. Transporterna går i allt väsentligt på väg med dieseldrivna motorfordon och detta bidrar till att öka utsläppen av koldioxid och andra miljöförstörande ämnen som t.ex. svaveldioxid. Det är viktigt att den offentliga sektorn som har en stor omfattning i går före när det gäller att arbeta för att minska dessa utsläpp. Det betyder att man av miljö- och resursskäl måste föredra lokalt och regionalt producerade varor framför dem som kommer fjärran ifrån. Nuvarande offentliga upphandlingsförordningar betonar priset på varan som den faktor som skall ha det dominerande inflytandet vid valet mellan i övrigt lika konkurrenter. de gröna kräver att också den miljöförstöring och de samhällskostnader som är förbundna med transporterna skall räknas med i varans pris och det gör att partiet kräver att upphandlingsförordningens bestämmelser skall ändras så att lokalt och regionalt tillverkade varor skall kunna ges företräde vid bedömningarna av vem som skall leverera. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förordningarna om offentlig upphandling skall ändras så att lokala och regionala uppköp ges prioritet av regionalpolitiska, sårbarhets- och miljöskäl som viktiga delar av en varas totala pris för samhället.
mot · GC02Fi510 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi510 av I ngbritt Irhammar m.fl. (c) Miljöhänsyn vid statlig och upphandling Den miljöförstöring som pågår på olika sätt i vårt samhälle måste leda till åtgärder från det allmännas sida. Sådana åtgärder har också vidtagits men mycket återstår ännu att göra. Något som i det sammanhanget bör övervägas är den betydelse från miljöskyddssynpunkt det skulle ha om det för den statliga och kommunala upphandlingen infördes regler om att inte bara ekonomiska hänsyn skall tas utan att också miljöhänsyn skall beaktas vid upphandlingen. Frågan har aktualiserats i bl.a. SOU 1987:32 och i en rapport för sedan från om freon, och enligt vår mening är tiden nu mogen att införa riktlinjer i någon form som föreskriver att miljöhänsyn skall tas vid statlig och upphandling. Därför bör det uppdras åt regeringen att möjligt vidta åtgärder i detta syfte. Vad som därvid i första hand torde komma i fråga är att vidta erforderliga ändringar i upphandlingsförordningen (1988:366) och att få till stånd ett ändrat innehåll i den av regeringen stadfästa överenskommelsen mellan RRV, upphandlingskommittén och de kommunala förbunden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av föreskrifter om miljöhänsyn vid statlig och upphandling.
mot · GC02Fi511 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda mp) Försvarets upphandling av uniformer , , ansvarar för bl a anskaffning av kläder till försvar. De har att följa de regler för upphandling som regering och riksdag fastslagit. Dessa regler innebär att kommande beställningar av militäruniformer kan komma att göras utanför rikets gränser. Svensk textilindustri har arbetat på att få fram lämpliga tygkvaliteter för uniformer som skall användas i de klimattyper och övriga förhållanden som gäller i . Man har lyckats i utvecklingsarbetet. Detta har varit möjligt genom initiativkraft, gediget kunnande och villighet att satsa omfattande belopp i utvecklingsarbetet. Personal liksom företagsledningar inom svensk textilindustri har ett grundmurat gott anseende. Produktionskapacitet finns och kan utökas. Inom textilindustrin finns naturligtvis ett intresse ur ren affärssynpunkt att få svara för produktion och leveranser. På samma sätt torde det vara av betydelse för personal coh deras fackliga organisationer att produktion förläggs här. Det är naturligtvis av vikt att har en omfattande industri för produktion av kläder. Ur miljö- och energisynpunkt finns det anledning att begränsa transportsträckorna, sett såväl internationellt som nationellt. Vidare bör vårt land av egen kraft kunna svara för basproduktion av kläder. Det starkaste motivet för en inhemsk produktion av uniformer kanske ändå är att vårt lands soldater ska försäkras uniformer även i en avstängningssituation. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att begär att regeringen vidtar åtgärder så att upphandlingsreglerna ändras i den utsträckning detta krävs för inhemsk upphandling av uniformer samt att FMV ges de direktiv som krävs för sådan upphandling.
mot · GC02Fi512 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi512 av och (båda m) Avskaffande av kommunala monopol i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:456 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att avskaffandet av kommunala monopol, t.ex. inom vårdsektorn, är nödvändigt för en positiv utveckling av den värmländska tjänstesektorn.
mot · GC02Fi513 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi513 av (vpk) Regionala hänsyn vid offentlig upphandling Den ekonomiska politiken går i första hand ut på att främja kapitalismens funktionssätt, bl.a. genom att skapa förutsättningar för höga vinster på de arbetandes bekostnad. sker en stark koncentration av arbete och kapital till i första hand , där stora överhettningsproblem uppstått. Där är brist på det mesta av offentlig service och bostäder. Den nuvarande högkonjunkturen har visserligen lett till att även andra delar av landet upplever en uppgång, men är det så att vissa regioner, t.ex. inland har stora problem. En högkonjunktur följs också lagbundet av en motsvarande eller större nedgång, varför nuvarande situation borde användas på ett konstruktivt sätt för att minska effekterna när lågkonjunkturen kommer. I budgetpropositionen konstateras att för att klara de fastlagda målen för regionalpolitiken - en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och tillgång till arbete, service och god miljö i alla delar av landet - krävs fortsatt kraftfulla regionalpolitiska åtgärder. Ett bidrag till att fullfölja dessa regionalpolitiska mål som en ökande andel av produktionen sker inom landet och slipper importeras, är att den offentliga upphandlingen i högre grad inriktas på inhemsk produktion på orter och i regioner där den kan få en regionalpolitisk betydelse. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att en ändring av upphandlingskungörelsen bör komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av upphandlingskungörelsen i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GC02Fi601 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi601 av m.fl. (m) Bosparandet 1988/89 Fi601-604 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo405 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett system för bosparande bör införas i enlighet med vad i motionen förordats. () () () 1 1988/89.
mot · GC02Fi603 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi603 Sparande och investeringar för ekologiskt angelägna ändamål Vi står inför mycket stora och svåra arbetsuppgifter när det gäller det nödvändiga arbetet att börja ändra inriktningen i samhället från slöseri och framtidsförbrukning till resursbevarande och uthållighet. Många människor har insett detta och är villiga till de uppoffringar som detta medför i form av minskade möjligheter till slösaktig konsumtion. Sparande måste styras till ekologiskt rimliga projekt. Sparandet anses vara för lågt i det svenska samhället. de gröna anser att det vore bra om hushållen kunde spara mera eftersom det leder till att konsumtionen minskar. En minskad konsumtion går normalt inte ut över baskonsumtionen utan över det mindre nödvändiga. Det är därför viktigt att stimulera till ett ökat sparande. Det är däremot inte likgiltigt hur de sparade pengarna används. Ett ökat sparande måste användas på ett så ekologiskt rimligt sätt som möjligt d.v.s. i projekt som klart och medvetet innebär att belastningen på miljön minskar . Regeringen bör utreda hur det skall kunna startas ett sparande på speciella ekologiska konton med fördelaktiga villkor, som liknar dem man har använt för allemansfonderna. De ekologiska fondernas utlåning skall styras genom att speciell ekologisk kunskap tillförs bankernas styrelse och att de personer som har dessa kunskaper skall ha ett avgörande inflytande på de investeringar som fonderna satsar på. Fonderna skall ha skyldighet att offentligen redovisa för investeringarna och vilka resultat som de har givit. För att ytterligare stimulera ekologiskt sparande och ekologiska investeringar bör regeringen överväga speciella investeringsstöd. Med stöd av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att den skall snabbutreda frågan om ekologiskt sparande och ekologiska investeringar på sätt som beskrivs i motionen.
mot · GC02Fi604 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi604 av m.fl. (s) Sparande med uppskjuten ränta Vi står inför den kanske största skattereformen i modern tid. När finansministern presenterade riktlinjerna för den nya skattereformen stod det klart att det skulle löna sig att låna upp pengar, och sedan spara samma pengar på ett sätt som innebär att man får ut räntan när skattereformen är genomförd. På detta sätt skulle man få dra av kostnaderna i ett skattesystem och skatta för vinsten i ett annat. Bankerna har utmärkt sig med att lägga upp arrangemang i skilda sammanhang för långtgående skatteplanering. Så är också fallet nu då deras senaste inslag är det s.k. långsiktiga sparandet, med uppskjuten ränta. Denna form av sparande måste anses som helt oacceptabel. Därför bör riksdag och regering enligt vårt förmenande av rättviseskäl stoppa denna sparform. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det s.k. långsiktiga sparandet med uppskjuten ränta.
mot · GC02Fi607 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi607 av och (båda c) Bosparande för ungdomar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo279 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om bosparande för ungdomar.
mot · GC02Fi608 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi608 av () Allemansfonderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N375 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lag om allemansfonderna i enlighet med vad som i motionen anförs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att allemansfondssparandet bör bibehållas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vinstandelssystem. : ' * : . .**
mot · GC02Fi704 · 1989-01-23 00:00:00 — Sjuklönemedel vid de statliga myndigheterna Under har statliga myndigheter inte erhållit kompensation för personal som varit sjukskriven eller frånvarande med sjukbidrag. Eftersom myndigheten betalat sjuklönen har den pressade ekonomiska situationen inneburit att myndigheter inte anställt vikarier i den omfattning som erfordrats. Resultatet har i många fall blivit, främst på enheter med få anställda, att kvarvarande personal tvingats utföra den sjukskrivna personalens arbete. I längden leder detta till för hög arbetsbelastning med tillkommande förslitning av personalen. Förhållandena innebär att myndigheterna av ekonomiska skäl och av omtanke om den kvarvarande personalen blir mer angelägna att medverka till sjukpensionering av den sjukskrivna personalen. Det naturliga vore att det gavs större möjligheter till tidsbestämda sjukbidrag och framför allt till insatser i form av arbetsträning, byte av arbetsuppgifter och andra anpassningsåtgärder. Mänskligt och samhällsekonomiskt är det fördelaktigare att rehabilitera de sjuka människorna hellre än att snabbt överföra dem till pensioneringssystemet. P.g.a. att sjuklönemedel inte återförs till myndigheterna från så skapas en arbetsmiljösituation som inte medger att största möjliga insatser görs för rehabilitering och arbetsanpassning vid myndigheten. Statens sparkrav på respektive myndigheter är bra och nödvändigt, men sparivern får inte skapa förhållanden som i slutänden innebär dyrare kostnader och mänskligt lidande. Redovisade förhållanden innebär med nuvarande socialförsäkringssystem att onödigt många människor drivs mot en snabb pensionering. Därtill uppkommer onödig förslitning av kvarvarande personal vilket i förlängningen leder till fler sjukskrivningar och ökade kostnader. Nuvarande regler innebär en brist i samordningen mellan olika delar av sjukförsäkringssystemet. Statens ansvar för en fullgod personalvård, där arbetsmiljö och arbetsförhållanden är synnerligen viktiga, får inte motverkas av brister i socialförsäkringssystemet. Indragningen av lönemedel vid de statliga myndigheterna har pågått utan att problemen, som redovisats, har blivit föremål för någon form av kartläggning. Rehabiliteringsberedningen vars förslag nu skall remissbehandlas borde ha studerat effekterna av förhållandet mellan sjukersättning/sjukbidrag och pensionering samt effekterna av bristande rehabilitering och arbetsanpassning vid de statliga verken. Regeringen bör i samband med beredningen av rehabiliteringsberedning ens betänkande göra en kartläggning av förhållandet mellan sjukersättning/ sjukbidrag och pensionering vid de statliga verken. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att ger regeringen i uppdrag att kartlägga sambandet mellan sjuklön/sjukbidrag och pensionering vid de statliga verken. 1988/89 Fi704
mot · GC02Fi705 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi705 av och () Inbetalningen av punktskatter och prisregleringsavgifter En skattskyldig sorn betalar in ett punktskattebelopp till postgirot anses inte ha fullgjort sin betalningsskyldighet förrän beloppet bokförts på skattemyndighetens postgirokonto. Betalningsreglerna för skatter och avgifter är f n olika för punktskatter och prisregleringsavgifter å ena sidan och inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt å andra sidan. Två olika principer för när betalning anses ha skett föreligger således. Förhållandet är förvirrande, särskilt för småföretag. Mot bakgrund av gällande regler vid inbetalning av punktskatt kan en skattskyldig p g a förseningar, som kan uppkomma hos tredje person i samband med inbetalningen eller gireringen, bli krävd på restavgift eftersom inbetalningen bokföres . Inbetalning anses då inte ha skett på rätt dag. Enligt uppbördslagen och lagen om mervärdeskatt anses betalning ha skett den dag insättning skett på särskilt postgirokonto eller att gireringshandlingar inkommit till postanstalt. Enligt uppbördslagen kan dessutom betalning ske på bank. Däremot är det inte möjligt att betala via bankgiro. Den i förordningen om punktskatter och prisregleringsavgifter angivna betalningsdagen torde ha tillkommit för att förenkla hanteringen hos myndigheten. Det är ett rimligt krav att inbetalningsrutinerna beträffande skatter och avgifter samordnas. Inbetalning skall kunna ske på bankkontor och postanstalt eller genom girering av medel innestående på bank- och postgiro. Inbetalning skall anses ha skett i rätt tid om inbetalningen verkställts eller att gireringshandlingar inkommit till post- eller bankkontor senast den dag redovisning skall ske. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag i enlighet med vad i motionen anförts om rätt inbetalningsdag för skatter och avgifter, 2. att hos regeringen begär förslag i enlighet med vad i motionen anförts om betalningssätt för skatter och avgifter. () ()