mot · GC02Ub728 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub728 av () m.fl. Högre utbildning och forskning I partimotion 1988/89:Ub801 om utbildningsfrågor framhålls att utveckling och utbildning är begrepp som hör intimt samman.Utbildningens utformning och inriktning har avgörande betydelse för individen och därmed också för samhällsutvecklingen. Detta är utgångspunkter också för de förslag beträffande högre utbildning och forskning som framläggs i denna motion. Den urholkning av högskolans resurser för grundutbildning som skett måste tas igen för att kvalitetsmålet skall kunna upprätthållas. Den resursindragning som regeringen gör i budgetpropositionen för utbildningen för tekniska yrken,vårdyrken och undervisningsyrken avvisar med bestämdhet. Den tekniska sektorn är inte betjänt av neddragningar utan tvärtom behövs en långsiktig uppbyggnad. Regeringen gör i årets budgetproposition flera allvarliga felbedömningar enligt mening. beslöt att, dels öka dimensioneringen av grundskollärarutbildningen, dels förlägga ett antal av dessa utbildningsplatser till högskolorna i och /samt i . Avsikten var att den första intagningen skulle ske . fullföljer inte regeringen detta riksdagsbeslut med motiveringen att antalet behöriga sökanden till utbildningsorter som inlett den nya lärarutbildningen är lågt. Vi vet att ökade födelsetal och stora pensionsavgångar kommer att leda till allvarlig lärarbrist om inte aktiva åtgärder vidtas för att öka rekryteringen till läraryrket. beslut bör därför stå fast. Såväl UHÄ, som de nordiska läkarförbunden har genom prognoser visat att det kommer att uppstå läkarbrist genom att efterfrågan på läkartjänster ökar fortare än tillgången. Därför föreslår vi en ökad intagning till läkarlinjen. och har olika bedömningar av behovet av förskollärare. Den gemensamma bedömningen är dock att efterfrågan kommer att öka kraftigt. Centerpariet föreslår därför en successiv utbyggnad av utbildningen. De pedagogiska frågorna väger inte tillräckligt tungt i högskolans arbete. Utvecklingen inom högskolorna gör dock att allt större pedagogiska krav måste ställas på lärarna. En god pedagogisk kvalitet i undervisningen innebär 1 1988/89. givetvis att studenterna tillgodogör sig undervisningen snabbare och lättare och att risken för studieavbrott och studieförseningar minskas. Det är därmed ett bra sätt att förbättra resursanvändningen inom högskolan. UHÄ bör därför få i uppdrag att utarbeta ett program för den pedagogiska utvecklingen inom högskolans grundutbildning. Ett viktigt inslag i detta program bör vara att alla lärare i högskolan får pedagogisk utbildning och att sådan utbildning blir ett behörighetskrav för lärartjänst på högskolan. Det finns också anledning att förstärka de pedagogiska utvecklingsenheternas roll på högskolorna och att förbättra deras resurser. Professorerna bör ges en viktigare roll också i grundutbildningen. Det skulle kunna innebära en viktig kvalitetsförstärkning, om studenterna åtminstone på B- och C-nivå genom sina professorer orienterades om det senaste på forskningsfronten inom respektive ämne. En sådan kontakt bör också vara av värde för professorerna i deras egenskap av ledande ämnesföreträdare och institutionschefer. Någon form av undervisningsplikt inom grundutbildningen bör därför införas för professorer. bör hemställa att regeringen tar initiativ för att höja den pedagogiska kvaliteten inom högskolan i enlighet med vad som har anförts här. Den bristande jämställdhet mellan män och kvinnor som fortfarande präglar de flesta samhällsområden är ett påtagligt faktum också på högskolan. Inom grundutbildningen är könsfördelningen jämn som helhet sett men ojämnheterna är stora om man ser till olika utbildningslinjer. Inom forskarutbildningen är skillnaderna stora. Endast en mindre del av dem som genomgår forskarutbildning är kvinnor. Detta är givetvis en bidragande orsak till att kvinnorna också är i klar minoritet bland högskolans lärare, i synnerhet lärare med doktorsexamen. Bland professorerna slutligen återfinns endast ett fåtal kvinnor. Förhållandet att kvinnorna blir alltmer sällsynta ju högre upp i den akademiska karriären man når är givetvis helt oacceptabelt ur jämställdhetssynpunkt. Det tyder på karriärhinder för kvinnorna som måste betraktas som orättvisa. Det innebär också att den akademiska världen är starkt mansdominerad vilket kan ha betydelse både för utbildningens och forskningens inriktning. Slutligen innebär den könsmässiga snedfördelningen att för vårt land viktiga begåvningsresurser inte tas till vara på rätt sätt. Att åstadkomma bättre jämställdhet inom högskolan måste därför vara en viktig uppgift för statsmakterna. Regeringen bör ge UHÄ i uppdrag att genomföra en brett upplagd undersökning av karriärhindren för kvinnor inom högskolan och föreslå de åtgärder som resultatet av undersökningen motiverar. Redan nu bör regeringen vidta åtgärder för att få en jämnare könsfördelning inom högskolans beslutande organ och inom förslagsnämnder för tillsättning av professurer. Likaså är det viktigt att regeringen bevakar att forskningsprojekt inom områden med starkt kvinnointresse får en bättre ställning vid anslagstilldelning. Institutioner med sned könsfördelning bör åläggas att upprätta jämställdhetsprogram. Resurserna för jämställdhetsforskning är förhållandevis blygsamma, och Mot. 1 den uppräkning som föreslås räcker knappt till att täcka kostnadsökningen. Ub728 Vi föreslår att anslaget ökas med ytterligare 1 miljon. Decentralisering av den högre utbildningen I inledningen till denna motion har vi redovisat att tillgång till god utbildning är en nyckelfaktor då det gäller att ge människor tillgång till arbete, service, kultur och en god miljö, dvs att skapa välfärd i vid mening men också för att fördela denna välfärd på ett rättvist sätt. Inte minst gäller detta tillgång till utbildning på högskolenivå. Det innebär att såväl de mindre som de medelstora högskolorna behöver stärkas i fråga om resurser för utbildning och forskning och att högre utbildning måste säkerställas också på orter utanför de egentliga högskoleorterna. föreslår ett särskilt anslag på att användas för regionalpolitisk! motiverade satsningar framförallt vid de mindre och medelstora högskolorna. Även om antalet ungdomar minskar finns det goda skäl att öka andelen högskolestuderande ungdomar. Mot denna bakgrund är det god politik att öka antalet årsstudieplatser på högskolan. Den sociala snedrekryteringen är fortfarande stor vilket innebär att många fler ungdomar som kommer från hem utan studietraditioner måste ges bättre förutsättningar till högskolestudier. Likaså finns det mycket stora regionala skillnader när det gäller benägenheten att studera vid högskola. Allt talar för att vi både kan bredda underlaget för de befintliga regionala högskolorna och etablera nya högskoleorter. Vetenskapen är till sin karaktär internationell. En intensiv samverkan mellan de svenska högskolorna och annan svensk vetenskaplig verksamhet och liknande institutioner i vår omvärld är därför av allra största betydelse. Detta behov av omfattande internationella kontakter gäller såväl forskare som studenter inom grundutbildningen. Det finns anledning att med särskilt stort intresse se på utvecklingen inom EG. Inom det s.k. bygger man upp möjligheter för studenter att med stor frihet välja studieort inom EGområdet. Detta kommer givetvis att skapa kontaktmöjligheter och erfarenhetsutbyte av stort värde för den fortsatta utvecklingen. Det är viktigt att blir delaktigt i detta projekt. Regeringen bör i all kraft verka för att inte ställs utanför. Skulle ett svenskt fullvärdigt deltagande i inte visa sig vara möjligt måste vi genom bilaterala avtal tillförsäkra oss ett studentutbyte som någorlunda kan ersätta deltagandet i . Likaså bör eftersträva att bygga upp ett system med bilaterala avtal som underlättar studentutbyte med ex.vis , , och länder i tredje världen. Det nordiska utbytet är av särskilt stor betydelse för oss. Här måste strävan vara att skapa en situation där det råder full frihet för nordiska studerande att bedriva studier vid vilken nordisk läroanstalt som helst. Det bör vara en parallell till den fria nordiska arbetsmarknaden. studiesociala förmåner gälla oavsett i vilket nordiskt land man studerar. bör i och verka för en överenskommelse av detta slag. Det internationella utbytet inom forskningen är betydligt mer etablerat än vad det är för studenternas del. växer behovet av internationella kontakter ständigt. Det är viktigt att högskolor och andra forskningsinstitutioner har tillräckliga resurser för att aktivt delta i det internationella forskningsutbytet. Regeringen föreslår en indragning av anslagen för utbildning till tekniska yrken. Med hänvisning till vad vi tidigare anfört i denna motion avstyrker regeringens förslag. Vi föreslår vidare att beslutar uppdra åt regeringen att framlägga förslag om start av arkitektutbildning i med förslagsvis 30 årsstudieplatser. Försöket med tekniskt basår har visat sig lyckosamt. Framför allt har det medverkat till att fler kvinnor söker sig till teknisk utbildning. Den av UHÄ äskade ökningen av anslaget på bör därför bifallas av . Regeringen föreslår att läkarutbildningen i utökas med 20 årsstudieplatser. tillstyrker detta förslag. Däremot kan vi inte biträda att utökningen sker genom minskat antal platser i , eftersom vi redan i inledningen till denna motion pekat på nuvarande läkarvakanser och de prognoser som entydigt pekar mot ett ökat underskott av läkare. bör också besluta att uppdra åt regeringen att återkomma med förslag till ytterligare utökad läkarutbildning på de utbildningsorter som finns i eller i närhet till områden som uppvisar vakanser och som har haft bestående svårigheter att rekrytera läkare. För den utökade läkarutbildningen i föreslår en anslagsökning med vari ingår engångskostnader för investeringar i utrustning och lokaler. Rehabiliteringslinjen med inriktning mot sjukgymnastik har 540 nybörjarplatser . Vi anser mot bakgrund av den ständiga brist på sjukgymnaster som råder att en successiv utökning av antalet årsstudieplatser måste ske. Som ett första steg föreslår vi att utbildningen i och utökas med vardera 10 platser. För denna utökningav antalet intagningsplatser föreslår en anslagsökning med . har kortaste sjukgymnastutbildning. Med tanke på den gemensamma nordiska arbetsmarknaden och behovet av att svensk högskoleutbildning håller internationella mått anser vi att bör ge regeringen i uppdrag att lämna förslag till en treårig utbildning. Den nuvarande utbildningen på är mycket komprimerad med en stor del schemabunden undervisning. Möjligheterna att i önskvärd omfattning tillföra utbildningen kunskap om de nya behandlingsmetoder som utvecklats är mycket begränsade med nuvarande utbildningslängd. Ett hinder för en utbyggd utbildning är möjligheterna att skaffa praktik Inom regionsjukvården är landet uppdelat i ett antal regioner för samverkan mellan sjukvårdshuvudmännen. Denna skulle på ett bättre sätt kunna användas för att skaffa fram tillräckligt med praktikplatser. Regeringen bör därför få i uppdrag att hos sjukvårdshuvudmännen hemställa om samverkan i regionerna för att öka möjligheterna till fler praktikplatser. Det delade huvudmannaskapet mellan landstingen och staten har kritiserats av studerandeorganisationerna med utgångspunkt från bristande samordning för praktiktjänstgöring och mindre möjligheter till forskningsanknytning. All grundläggande högskoleutbildning måste enligt mening göras forskningsanknuten på ett bättre sätt . Regeringen bör därför få i uppdrag att till lämna förslag till förbättringar av den kommunala högskoleutbildningens forskningsanknytning. UHÄ har föreslagit ett extra anslag på 1,5 milj. för att ytterligare stimulera forskningsanknytningen vid de medellånga vårdutbildningarna. Regeringen är inte beredd att bifalla ett sådant förslag , vilket vi finner olyckligt. Vi föreslår därför att anslaget Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete räknas upp med 1,5 milj. i förhållande till regeringens förslag. motsatte sig nedläggningen av tandläkarutbildningen i . bedöms en utökning av tandläkarutbildningen bli nödvändig . Det understryker ytterligare behovet av att den kompetens som finns vid i bibehålls för framtiden. Vi föreslår därför att tandläkarlinjen återinrättas i genom att sammanlagt 40 intagningsplatser överförs från och . Ett återupptagande av tandläkarutbildningen i skulle bland annat bidra till att minska den geografiska snedrekryteringen som är uppenbar. Det finns få sökande från till övriga utbildningsorter. motsatte sig nedläggningen av lärarutbildningarna i /och i i samband med övergången till den nya grundskollärarlinjen. Enligt vår uppfattning var redan då behovet av utbildade lärare större än vad regeringen räknat med. Detta har också bekräftats av den hittillsvarande utvecklingen. Det är mycket viktigt att lärarutbildningen bedrivs i decentraliserade former för att underlätta för dem som söker sig till lärarutbildning, för att främja rekryteringen av lärare över hela landet och som underlag för den fortbildningsverksamhet som måste finnas. Lärarutbildningen spelar också en viktig roll för bredden i de mindre högskolornas utbildningsutbud. Vi föreslår därför att står fast vid sitt tidigare beslut att utöka planeringsramarna för grundskollärarlinjen för utbildning av lärare för årskurs 1-7. I enlighet med beslut och med anledning av utbildningsutskottets uttalande (UbU 1987/88:25, rskr. 333) bör antagning ske till grundskollärarutbildning i , högskolan i /och högskolan i . Regeringen bör i kompletteringsproposition återkomma med erforderlig medelstilldelning utöver nu föreslaget anslag för fortsatt planering. upprepar åter sitt krav att samtliga tidigare lärare skall ges utbildning i engelska språket för att klara engelskundervisningen fr o m lågstadiet. bör därför besluta att som sin mening ge regeringen detta till känna. I en partimotion (1988/89:Ub801) har krävt aktiva rekryteringsinsatser till lärarutbildningen. Däri kan bl a ingå insatser för att ge kompletterande utbildning för sökande med otillräckliga förkunskaper. Bl a bör erfarenheterna från det tekniska basåret kunna komma till nytta även för lärarutbildningen. motsatte sig också nedläggningen av förskollärarlinjen i och . Här har utvecklingen på ett mycket påtagligt sätt visat det okloka i riksdagsmajoritetens beslut. Den nedskärning av förskollärarutbildningen som motiverade nedläggningarna i och visade sig vara förhastad och det har blivit nödvändigt att åter öka utbildningskapaciteten för att möta efterfrågan. Regeringens förslag innebär att antalet årsstudieplatser minskas i förhållande till UHÄ:s förslag. Antalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen är 3 216 och bedömer att antalet nybörjarplatser kan ökas till 4 000 utan risk för att man utbildar för många. Enligt mening bör regeringen återkomma med förslag om hur personalförsörjningen skall för den utbyggda barnomsorgen. Den av regeringen föreslagna ökningen i avstyrks av och i stället bör 60 nya platser lokaliseras till högskolan i med start . För förskollärarutbildningen vid högskolan i föreslår en anslagsökning med . Utöver denna anslagsökning skall de enligt budgetpropositionen avsatta medlen för ökat antal platser vid i tillföras högskolan i . beslut att avskaffa den särskilda utbildningslinjen för hemspråkslärare har visat sig vara mycket olyckligt. Den variant av grundskollärarutbildningen med inslag av hemspråk som ersätter den särskilda utbildningslinjen uppvisar nu ett stort antal tomma platser. Kravet för tillträde på utbildningen är mycket höga genom de två särskilda språkprov som skall avläggas. Många av de sökande klarar inte provet i svenska språket.Endast 20 sökanden har t ex kvalificerat sig till 106 platser i . Det totala antalet sökande var 220. Med anledning av dessa erfarenheter och det stora behov av hemspråkslärare som finns föreslår att en särskild utbildningslinje åter införes. I betänkande 1986/87:26 begärde utbildningsutskottet att frågan om en självständig högskoleenhet för fysisk fostran och idrott skyndsamt skulle prövas av regeringen. ställde sig bakom detta. Regeringen förverkligade önskemålet så till vida att en särskild utredare tillkallades för att studera frågan om utbildning och forskning inom fysisk fostran och idrott. I direktiven skrevs dock in att förslag från utredaren skulle kunna genomföras med oförändrade eller minskade resurser. Eftersom det är praktiskt taget omöjligt att tänka sig en ny högskoleenhet för fysisk fostran och idrott utan att det alls kostar mera pengar innebar detta direktiv att regeringen gick emot ställningstagande. Utredaren kom också mycket riktigt fram till att en särskild högskoleenhet inte borde komma till stånd. Enligt vår uppfattning kan regeringen således inte anses ha genomfört uppdrag. Det är därför nödvändigt att nu tar ställning i principfrågan. Regeringsförslaget som innebär en fortsatt uppsplittring av utbildnings- och foskningsresurserna på området bör avvisas. I stället bör besluta om att en högskola för fysisk forskning och 120 poängsutbildning i ämnet Idrott skall etableras i knuten till den befintliga högskolan i /. bör uppdra åt regeringen att i samband med tilläggsbudget presentera organisationsförslag och anslagsbehov med inriktning på att verksamheten i sin helhet skall kunna påbörjas med ett uppbyggnadsskede från . Utbildning för kultur- och informationsyrken tillstyrker regeringens förslag till ny journalistutbildning. Vi föreslår att 30 årsstudieplatser på varianten 120 p lokaliseras till högskolan i /. I budgetpropositionen föreslår regeringen på inrådan av UHÄ att planeringsramen för vårdlärarutbildningen minskas med 30 platser fördelat med lika antal för de universitet och den högskola som anordnar utbildningen. Underlaget för den föreslagna minskningen är sannolikt en bedömning gjord av SÖ åren 1986/87. Denna bedömning är inte längre aktuell genom att många förändringar har skett som kommer att öka behovet av vårdlärare. Av budgetpropositionen går inte att utläsa om någon nedskärning av anslaget för vårdlärarutbildningen gjorts med hänsyn till förslaget om minskad antagning. föreslår att antalet utbildningsplatser bibehålls oförändrat i förhållande till innevarande år och att regeringen får återkomma till i en kompletteringsproposition om ökade anslag behövs för denna utbildning. Det är mycket betydelsefullt att studenten tidigt bibringas kunskaper och färdigheter i att praktisera vetenskapliga metoder och arbetssätt.Dagens utbildningslinjer är ofta snäva och strikt yrkesinriktade. Därmed riskerar en stor del av det vetenskapliga perspektivet på högre utbildning att gå förlorat. bör uppdra åt regeringen att framlägga förslag till vetenskaplig grundkurs. Det nuvarande linjesystemet inom AES- och Kultur- och Informationssektorn samt delar av T-sektorn bör ersättas av ett system med friare studieval. För studenter som så önskar kan linjerna ersättas med rekommenderade studievägar. Ett system med friare studieval kan göras mycket enkelt. Olika ämnen kan kombineras på olika sätt i en fil kandexamen eller i examina som innehåller specificerade krav på vilka ämnen och i vilken mängd man skall ha läst. bör med anledning av vad vi ovan anfört ge regeringen till känna behovet av ett friare studieval. Budgetpropositionens förslag på forskningsområdet är helt naturligt väsentligen en uppföljning av forskningspolitiska beslut. Även om vi inte i alla delar fann detta beslut tillfredsställande nöjer vi oss här i likhet med föregående år med ett begränsat antal förslag. Vi återkommer med mera omfattande synpunkter på den svenska forskningspolitiken i samband med den väntade forskningspolitiska propositionenl990. har vid upprepade tillfällen påtalat det olyckliga i att de statliga forskningsresurserna är så splittrade. De innebär att forskare och forskningsinstitutioner, framför allt inom högskolevärlden, måste finansiera sin forskning genom en mängd olika anslag och att byråkratin blir onödigt omfattande. Eftersom fackmyndigheterna tenderar att rikta forskningsanslagen mot projekt som kan lösa aktuella problem inom fackmyndigheternas ansvarsområde riskerar forskningen att förlora i djup och långsiktighet. Vi anser det angeläget att en klarare skillnad görs mellan anslag för forskning och anslag för kvalificerad utredningsverksamhet. Forskningsanslagen bör samlas till högskolan och forskningsråden, medan fackmyndigheterna bör ha resurser för kvalificerad utredningsverksamhet. Regeringen bör i nästa forskningsproposition komma med förslag av denna innebörd. Miljöforskningen har en tvärvetenskaplig karaktär. För att stimulera detta ytterligt angelägna forskningsområde föreslog vi i samband med föregående forskningsproposition inrättandet av ett särskilt miljöforskningsråd. Detta blir särskilt viktigt med den förändring av anslagsstrukturen som vi förordat ovan. Behovet av ett sådant forskningsråd har bara blivit alltmer uppenbart. Också här bör regeringen återkomma med förslag i nästa forskningsproposition. Det är nödvändigt att stimulera till en ökad forskarutbildning. Ett sätt att göra det är att förbättra de materiella villkoren. har tidigare klargjort att studiefinansieringen helt bör ske genom doktorand En fortgående omvandling från utbildningsbidrag till doktorandtjänster har också skett. Utvecklingen är dock alltför långsam och borde kunna stimuleras genom en fast plan för hur en total omvandling skall kunna genomföras . bör därför hemställa hos regeringen om en sådan plan för övergången från utbildningsbidrag till doktorandtjänster i nästa forskningspolitiska proposition. finns det anledning att förbättra de sociala förmånerna för dem som uppbär utbildningsbidrag. SFS har i en framställning till regeringen begärt att utbildningsbidrag skall förenas med bl.a. arbetsskadeförsäkring och arbetslöshetsförsäkring. Föredraganden avvisar detta med hänvisning till att dessa typer av förmåner är direkt knutna till ett anställningsförhållande, och avvisar därmed framställan. Vi anser däremot att det bör vara möjligt att här göra undantag från denna regel på samma sätt som man har skapat möjligheter att tillgodoräkna ATP-poäng för utbildningsbidrag. bör därför hos regeringen omgående begära initiativ för att utbildningsbidrag skall kunna förenas med yrkesskadeersättning och arbetslöshetsersättning efter fullgjord doktorsexamen. Det är också viktigt att stärka doktorsexamens meritvärde på arbetsmarknaden. Bl.a. bör doktorsgrad införas för en rad lärda ämbeten inom den statliga sektorn. Också här bör regeringen ta erforderliga initiativ. Forskning vid mindre och medelstora högskolor Forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna måste förstärkas. Dels är detta viktigt för att upprätthålla kvaliteten i grundutbildningen där, dels har det en stor regionalpolitisk betydelse. I samband med nedläggningen av regionstyrelserna överfördes det tidigare särskilda anslaget för högskolelektorers m fl forskning till fakultetsanslagen. Men risk finns för att detta var ogynnsamt för forskningen vid de mindre högskolorna. Inför nästa forskningspolitiska proposition bör därför en utvärdering ske av huruvida lärare vid de mindre högskolorna har fått en skälig andel av fakulteternas forskningsanslag. Om brister därvidlag visar sig föreligga bör regeringen föreslå särskilda åtgärder för att tillförsäkra de mindre högskolorna tillräckliga forskningsmedel. tillämpas en princip i att fasta forskningsresurser bara får finnas vid universiteten och några specialhögskolor. Detta är en olycklig gränsdragning som vi länge kritiserat. Det bör enligt vår uppfattning vara möjligt och lämpligt att bygga upp fasta forskningsresurser också vid andra högskolor som skaffat sig erforderlig forskningskompetens inom sina specialområden.