ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub546 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub546 Religionsvetenskaplig utbildning i norra I årets budgetproposition 1988/89:10 bil. 10 s. 242-243 konstateras att det råder stor brist på personal med religionsvetenskaplig utbildning inom . Särskilt stor är bristen i norra . Där finns även en avsevärd efterfrågan på fristående kurser i religionsvetenskapliga ämnen. För att i någon mån avhjälpa denna brist har den religionsvetenskapliga linjen, som en engångsåtgärd, utlokaliserats till från i . Utlokaliseringen omfattar utbildningen från termin 3. ger en 40 poängs utbildning i religionskunskap. Denna utbildning kan sedan användas som grund för att termin 3 fortsätta studierna på den utlokaliserade linjen. Vidare ges med hjälp av /89 fristående enstaka kurser i religionsvetenskap på distans med sammandrag i och . har således i flera avseenden spelat en viktig roll för att avhjälpa en del av bristen på utbildade i norra inom detta område. har varit lokal kursadministratör för denna verksamhet. Såväl som har under en följd av år aktivt verkat för att i skall engagera sig för att etablera religionsvetenskaplig utbildning vid . Det har t.o.m. inrättats en fond för teologisk forskning och utbildning som har till syfte att stödja dessa strävanden. Enligt vad som erfarits överväger att inrätta en religionsvetenskaplig institution. Detta skulle i så fall ge den utlokaliserade utbildningen en bättre institutionell bas. Mot denna bakgrund bör regeringens förslag om att temporärt minska kapaciteten på den religionsvetenskapliga linjen med 20 nybörjarplatser vid i , avslås av . I stället bör, i analogi med vad som sägs om bibliotekarielinjen, verksamheten i få fortsätta ytterligare . Av det skälet bör inte heller någon överföring mellan linje- (Dl 1) och enstaka kurs-anslaget (D12) företas vad avser i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag att minska religionsvetenskapliga linjen i med 20 nybörjarplatser och överföra medlen till enstaka kursanslaget, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av religionsvetenskaplig utbildning till norra .
mot · GC02Ub548 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub548 av och (båda fp) Det råder stor efterfrågan på psykoterapeuter. Detta har senast påtalats av i dess PM 1988:21 Psykiatri i utveckling. Med den dimensionering som den statliga utbildningen har finns det ingen möjlighet att tillgodose denna efterfrågan. har bedrivit utbildning i psykoterapi på den grundläggande nivån. Stiftelsen har förberett att påbörja en påbyggnadsutbildning i psykoterapi, som skulle ge kunskaper på den nivå som gäller för legitimering av psykoterapeuter. Den av planerade utbildningen har flera viktiga inslag. Den är knuten till mottagningar för psykoterapi, vilket gör att undervisningen kan få en anknytning till pågående kliniskt arbete i psykoterapi. Utbildningen är upplagd så, att den ska kunna rekrytera studerande från hela landet, vilket skulle kunna underlätta att förse också de områden i landet, som har stora svårigheter att rekrytera psykoterapeuter med legitimerade psykoterapeuter. Utbildningen kan berika den allmänna utbildningen i psykoterapi eftersom den dels förvaltar en samlad mångårig klinisk erfarenhet av psykoterapeutiskt arbete och dels speciellt studerar värderingarnas och livsåskådningarnas betydelse för den psykiska hälsan. ledning betraktar det som en överlevnadsfråga för stiftelsen, att den kan påbörja en påbyggnadsutbildning i psykoterapi. Om en sådan påbyggnadsutbildning inte kommer till stånd, räknar stiftelsen med att den inte kommer att kunna rekrytera kompetenta psykoterapeuter till sina mottagningar. Dessa som är trettio till antalet och är fördelade över hela landet tar emot omkring 50 000 psykoterapeutiska samtal. Ett bortfall av dessa mottagningar skulle vara allvarligt, eftersom tillgången på kvalificerad psykoterapi inte är tillräcklig. med nedläggningningen av mottagningarna för psykoterapi bedömer stiftelsen att den kommer att behöva avveckla sin övriga utbildning i psykoterapi, psykosocialt arbetssätt och enskild själavård, eftersom denna utbildning i hög grad bygger på de erfarenheter, som stiftelsen samlar genom arbetet vid sina mottagningar. Om stiftelsen inte kan påbörja en påbyggnadsutbildning i psykoterapi, kommer det därför sannolikt att innebära, att S:t Lukasstiftelsens nuvarande utbildning i psykoterapi på grundnivå också kommer att bortfalla. Den redan nu alltför begränsade utbildningen i psykoterapi i samhället skulle därigenom komma att ytterligare minskas. har bedrivit kvalificerad utbildning i psykoterapi .Denna utbildning har varit till nytta för samhället. En undersökning som stiftelsen gjort visar, att av de utbildade efter utbildningens slut arbetar inom stat, landsting eller kommun. har denna utbildning inte kostat samhället något. Den har finansierats genom terminsavgifter och genom av stiftelsen insamlade medel. Den nya påbyggnadsutbildningen i psykoterapi beräknas av stiftelsen belasta dess ekonomi med . Dessa kostnader räknar stiftelsen inte med att kunna täcka på egen hand. Den förutsätter ett statligt anslag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att till påbyggnadsutbildning i psykoterapi för /90 anvisar . () () 1988/89 Ub548
mot · GC02Ub551 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub551 av (vpk) Lokalisering av journalistutbildning till I årets budgetproposition aviseras start av en ny journalistutbildning. Från och med /91 förläggs 30 platser till en högskoleort i norra . Det finns flera skäl till att denna ort bör bli . Utbildning och forskning har en bredd som bara stora universitet kan erbjuda. I finns också med Skogshögskolan och . Universtitetet har fem fakulteter med mer än 100 professurer. Några, t.ex. de i regionalekonomi och samiska finns inte vid något annat universitet i . kan alltså erbjuda ett välförsett kunskapslager. Nya utbildningar tillkommer . Förberedelser för start av pågår och utbyggnaden av den informationsteknologiska forskningen har inletts. är en av de städer som expanderar snabbast i landet . , som sträcker sig från kust till fjäll, gör anspråk på att vara ett komplett län, där de traditionella basnäringarna är dominerande. kan sålunda erbjuda utmärkta förutsättningar både för undervisning och praktik, och bör bli den ort där den nya journalistutbildningen startas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av journalistutbildning till .
mot · GC02Ub555 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub555 av () Industrihögskola i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A421 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en snabb uppbyggnad av en industrihögskola i .
mot · GC02Ub556 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub556 av m.fl. (c) Utbildning och forskning i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo717 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande utbildning, utveckling och forskning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande inrättande av ett särskilt Östersjölaboratorium.
mot · GC02Ub557 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub557 av och (båda c) Ekonomiutbildningen vid högskolan i I årets budgetproposition framgår att inte föreslås få fullständig ekonomiutbildning, trots att statsrådet redan i förra årets budgetproposition uttalade att samtliga högskoleenheter med ekonomutbildning också borde erhålla fördjupningsdelen. Det är mycket som talar för att borde få fullständig ekonomutbildning. Kostnaden för fördjupningsalternativet är förhållandevis blygsam. Enligt UHÄ:s beräkningar för högskolan i rör det sig om . Finansieringen för fullständig ekonomutbildning vid kan förslagsvis ske genom att omfördela medel från övriga högskolor som tar emot våra fördjupningsstuderande ekonomer. Övriga skäl som talar för är att ekonomutbildningen där redan har förändrats i enlighet med de krav och synpunkter som IVA i sin analys av ekonomlinjen i landet framförde. Dessutom finns en adjungerad professur i företagsekonomi vid högskolan. Vid högskolan finns en utarbetad utbildningsplan för en fördjupning inom området tjänsteekonomi - service management - som väl stämmer med strukturen i vårt län. Dessutom finns planer för småföretagsutveckling i enlighet med UHÄ:s utbyggnadsplaner för högskolan. Ur länets synpunkt vore det värdefullt om de studerande kunde fullgöra hela sin utbildning i . Då skulle förutsättningarna öka för att kunna ha de examinerade kvar i länet. Utbildningslinjen i skulle också bli mera lockande, om de studerande kunde fullgöra hela sin ekonomutbildning på en ort. Det är därför angeläget att fullständig ekonomutbildning förlägges vid . Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fullständig ekonomutbildning vid högskolan i . () () gotab 16867, 1989
mot · GC02Ub559 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub559 Lämplighetsprövning vid urval till läkarutbildning väckte jag en motion (1987/88:Ub 20) om särskild lämplighetsprövning vid urval till läkarutbildning. Min motion väcktes med anledning av regeringens proposition 1987/88:109 om urval m. m. till högskoleutbildning. Jag framhöll att speciella krav bör ställas på läkare inte bara vad gäller begåvning. En läkare bör också vara lämplig för sitt yrke. Särskild lämplighetsprövning görs med dem som söker utbildning till polismän, piloter, lokförare etc. Inget prov för läkare Det häpnadsväckande är att sökande till läkarutbildning inte blir föremål för egentliga lämplighetsprov. Ändå blir tusentals och åter tusentals människor i egenskap av patienter beroende av en läkares yrkesutövning. Faktum är att vem som helst med höga mycket höga gymnasiebetyg och i vissa fall med hjälp av yrkeserfarenhet kan få studera till läkare i . Om vederbörande som söker till läkarutbildning är exempelvis gravt kriminellt belastad, har missbruksproblem eller redan är förtidspensionerad på grund av schizofreni spelar ingen roll. Här föreligger ett samhällsansvar som bör leda till särskild observans vid antagning av läkarstuderande. En läkare skall inte bara ställa diagnos, ge terapi och dra slutsatser för framtiden åt en patient. Läkaren skall också genom läkarintyg på ett exakt sätt ge utlåtanden som blir avgörande för både ekonomisk, social och medicinsk rättvisa åt patienten. Vad som brustit i fråga om lämplighetsbedömning av läkarstuderande borde naturligtvis ha rättats till i det regeringsförslag som förelåg . Så var emellertid inte fallet. Därför väckte jag min motion. I betänkandet (UbU 1987/88:32) behandlades min motion med en annan motion gällande lämplighet för läkarutbildning. Utskottet skriver positivt: Utskottet delar motionärens uppfattning att det finns anledning att pröva även andra metoder än de generella för att ge sökande som har särskilda förutsättningar för en viss typ av studier möjlighet att hävda sig i urvals Det kan också finnas anledning att söka metoder för att förhindra personer som är direkt olämpliga för visst yrke tas in till utbildningen Utskottet vill emellertid först bedriva försöksverksamhet innan ställning tas till användningen av särskilda urvalsmetoder. Detta uppfattar jag inte som särskilt positivt eftersom något tillkännagivande till regeringen inte görs. Endast uppgifter från UHÄ om positiv inställning föreligger. Det lär dröja innan det blir resultat, vilket kan drabba många patienter. Jag anser att särskild lämplighetsprövning skyndsamt bör införas vad gäller läkarutbildning. Förebilder till sådan prövning kan hämtas från andra länder, exempelvis . En uppmärksammad rättegång mot två läkare aktualiserade i hög grad mitt förslag. Risken är stor att åtskilliga personer som inte passar för läkaryrket också fortsättningsvis kommer att slinka in på läkarutbildning. Detta kommer att gå ut över patienter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skyndsamt införande av särskild lämplighetsprövning vid urval till läkarutbildning. 1988/89 Ub559
mot · GC02Ub560 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub560 av och (båda m) Ökad samordning av resurser för havsforskning I ett mycket intressant TV-program redogjordes för havsforskning, som bedrevs av fartyget från havsforskningsinstitutet i Bergen. Det var mycket intressanta rapporter, som framlades av havsforskaren , Bergen och fiskforskaren , . Enligt deras uppfattning baserad på noggranna undersökningar är situationen i , och mycket bättre än vad som sagts i debatten. De båda forskarna hade kommit fram till att det framför allt är de kustnära områdena, därav delvis , som drabbats av övergödning och giftutsläpp. Havet i övrigt ansågs vara ganska friskt och det är gott om fisk. De båda forskarna menade att debatten var mycket överdriven. Algdöden sades dels vara miljöbetingad men också ha klimatologiska orsaker. Även om den nu presenterade rapporten var positiv är det knappast någon som inte tar debatten om havsdöden på allvar, allra minst de båda citerade forskarna. Våra hav lever under ett ständigt hot, där miljögifterna är det största hotet. Det som är farligast för havet är produkter som människan har skapat, t. ex. PCB och dioxiner. Vi vet ännu alltför litet om miljögifternas inverkan på havet. Ett viktigt forskningsområde är bland annat transporterna av närsalter i havet. Hur kan det då uppstå en så snedvriden debatt? De båda forskarna menade, att den forskning som bedrivs, ofta är av kortsiktig natur, ofta i treårsprojekt och det är då lätt även för forskare att ryckas med i den aktuella debatten. Havsforskning måste, menade de, bedrivas mycket långsiktigt i minst tioåriga undersökningsprojekt. Forskningen bör också ske i samband med och havsforskningslaboratorier samt gärna i intemordiskt samarbete. Vi instämmer i stort i de båda forskarnas slutsatser men vill understryka behovet av forskningens frihet. Självfallet är det angeläget att en viss samordning av forskningsresurser kan äga rum. Det är även nödvändigt att forskning kan bedrivas på lång sikt. Det i sammanhanget aktuella området är ett utmärkt exempel på långsiktig forskning. Regeringen bör tillse att erforderliga medel för sådan forskning ställs till förfogande genom de ordinarie fakultetsanslagen eller via () eller forskningsrådsnämnden (FRN). Den långsiktiga forskningsplaneringen på havsforskningens område bör regeringen presentera inför forskningspolitiska proposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om havsforskning. 1988/89 Ub560
mot · GC02Ub561 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub561 Ökad utbildningskapacitet på hälso- och sjukvårdslinjen Bristen på sjuksköterskor är stor i hela landet. Det är nu också svårare att rekrytera redan utbildade . Enligt en undersökning saknades ca. 3 400 sjuksköterskor i vården. Alla vårdformer är drabbade men framfor allt långvården. En av anledningarna till bristen är att antalet utbildningsplatser successivt dragits ner. minskade planeringsramen för hälso- och sjukvårdslinjen med sammanlagt över 800 platser. Intresset för sjuksköterskeutbildning har glädjande nog ökat. Konkurrensen om platserna har varit särskilt stor till den 3-åriga försöksutbildningen. Mot den bakgrunden har UHÄ föreslagit att hela utökningen av platsantalet läggs på 3-årsutbildningen. Huvudmännen, som tidigare sannerligen inte kan berömmas för god planering, har insett att antalet utbildningsplatser bör ökas. De har därför begärt att få öka antalet utbildningsplatser inom hälso- och sjukvårdslinjen med drygt 700. UHÄ har ansett att en betydande ökning av antalet utbildningsplatser är nödvändig och har föreslagit en utökning med sammanlagt 450 platser. I budgetpropositionen har dock departementschefen utan motivering skurit ner antalet nya platser till 225. Det är viktigt att vårdkrisen får en långsiktig lösning. En sådan handlar givetvis inte bara om att utbilda flera till sjuksköterskeyrket utan även om att behålla redan utbildad personal. Därtill behövs bättre arbets- och löneförhållanden och inte minst möjligheten även för sjuksköterskor och annan vårdpersonal att kunna välja mellan flera arbetsgivare, dvs. att vårdmonopolet bryts. Landstingen är sannerligen inga idealarbetsgivare! Utbildningskapaciteten är emellertid av stor betydelse och det ökande intresse för sjuksköterskeyrket som kunnat noteras måste tas till vara. Enligt budgetpropositionen skall försöksverksamheten med alternativ förlängd studiegång fortsätta och utvärderas ur såväl rekryterings- som jämställdhets- och kvalitetssynpunkt. De erfarenheter, som gjorts av den 3-åriga alternativa studiegången inom hälso- och sjukvårdslinjen är positiva och denna utbildning bör enligt min uppfattning permanentas. Inför den utvärdering och de överväganden som kommer att göras är det angeläget att beakta behovet av ytterligare 450 nyböijarplatser inom hälso- och sjukvårdslinjen och att dessa platser alternativt kan tillföras den Mot. 1988/89 reguljära utbildningen eller den 3-åriga forsöksutbildningen. Med anledning av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den 3-åriga forsöksutbildningen inom hälso- och sjukvårdslinjen bör permanentas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ytterligare 450 nybörjarplatser inom hälsooch sjukvårdslinjen enligt UHÄ:s förslag tillförs antingen den reguljära utbildningen eller den 3-åriga forsöksutbildningen.
mot · GC02Ub564 · 1989-01-20 00:00:00 — Lokalisering av ett Östersjölaboratorium i 1988/89 Ub564572 utgör en viktig resurs när det gäller svenskt fiske. Större delen av av den matfisk som landas fiskas i detta hav. Föroreningarna i är omfattande. Vetskapen om vad som händer i detta hav är inte tillräcklig. Ytterligare resurser för forskning bör skapas. har tidigare uttalat sig i denna riktning. Fiskenäringen i är av stor betydelse. Stora satsningar på fisket har gjorts både i östra och västra delen av länet. har om- och tillbyggnaden av Nogersunds fiskehamn färdigställts. Det är synnerligen viktigt att den resurstillgång som utgör för svenskt och blekingskt fiske kan bibehållas och utvecklas. Miljöförstöringen måste bemästras. Med beaktande av östersjöfiskets stora betydelse är det naturligt att havsfiskelaboratoriet i får ytterligare resurser för marin forskning i och för en kontinuerlig uppföljning av fiskebeståndet i detta hav. En sådan ytterligare forskningsresurs bör lokaliseras i närheten av problemområdet. Med hänsyn till dominerande ställning vad beträffar fisket i bör en filial till havsfiskelaboratoriet byggas upp i och företrädesvis i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av ett Östersjölaboratorium i . 1 1988/89.
mot · GC02Ub566 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub566 Decentraliserad utbildning av förskollärare i Intresset för barnomsorgsutbildningarna har ökat och behovet av förskollärare är utomordentligt stort i olika delar av . Det är nödvändigt att öka tillgången på utbildad personal inom barnomsorgen. Flera kommuner i har uttalat intresse för en decentraliserad utbildning. arbete som barnskötare önskar många nu utbilda sig till förskollärare. Denna utbildning kan med fördel utlokaliseras och ge kvinnor, som annars ej skulle få en högskoleutbildning, möjlighet att studera på hemorten. Genom 50-poängsutbildning som decentraliseras från högskolan i kan tillgången på förskollärare snabbt öka. har i sin partimotion om högskolan föreslagit att antalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen skall öka med 300. För detta har partiet anslagit 12 milj. kr. Behovet av förskollärarutbildning i kan inom detta tillskott tillgodoses. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att behovet av förskollärarutbildning i Vårland skall tillgodoses.
mot · GC02Ub568 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub568 av () Arkitektutbildning i erfarenhet visar att satsning på högre utbildning har avgörande betydelse för en regions utveckling. För att skapa regional balans och därmed underlätta den regionala utvecklingen måste staten mer målmedvetet skapa gynnsamma förutsättningar för bl.a. utbildning och forskning, som utgör viktiga beståndsdelar i en kreativ miljö. De regionalpolitiska problemen är nu mer sammansatta . Det råder brist på arbetstillfällen men även på arbetskraft och därmed särskilt på kvalificerad arbetskraft, s.k. nyckelpersoner. Detta förhållande är särskilt markant vad gäller arkitekter. En arkitektutbildning lokaliserad till måste nu komma till stånd för att häva bristen på arkitekter. Det behövs en utbildningsort utanför storstadsregionen - där f.n. av alla yrkesverksamma arkitekter befinner sig. Konsekvenser från andra högskoleutbildningar, bl.a. från läkarutbildning, visar att av de utbildade stannar kvar i den region, där de fått sin utbildning. Tanken på en fjärde arkitektutbildning i har väckts av () och , som svar på UHÄ:s förslag att öka utbildningskapaciteten inom de existerande utbildningsorterna , och . Ett huvudmotiv för AF och är det ökade behovet av arkitekter som man bedömer som långsiktigt bestående. Att man till skillnad från UHÄ föreslår att en fjärde skola byggs upp och att denna förläggs till hänger samman med en besvärande brist på arkitekter utanför storstadsregionerna och därmed inte minst i norr. i och i har framfört samma förslag. Det vore även önskvärt att pröva tanken på en arkitektutbildning med en i vidare mening humanistisk inriktning, på arkitektur och boende. Förslag om samverkan mellan designutbildning och arkitektutbildning har också förts fram både i fråga om grundutbildning och fortVvidareutbildning. skulle i det sammanhanget vara en lämplig lokaliseringsort med hänsyn till den därstädes etablerade designutbildningen. Det finns även en rad andra argument till förmån för som lämplig lokaliseringsort för en nydanande arkitekutbildning. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en fjärde utbildningsort för arkitektutbildning med lokalisering till . 1988/89 Ub568