mot · GC02Bo279 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo279 av och (båda c) Bostäder åt unga ser mycket allvarligt på de akuta bostadsproblem som stora ungdomsgrupper står inför. Ungdomarnas situation på bostadsmarknaden måste kraftigt förbättras. Att kunna få bostad till ett rimligt pris i storstäderna och andra koncentrationsorter kräver åtgärder som ger balans mellan arbetsplatser och bostäder i hela landet. Regeringspolitiken har medfört en kraftigt accelererande obalans i samhället. Den socialdemokratiska regeringen har underlättat denna utveckling genom beslut som berör t ex bebyggelse, kommunikationer, näringsliv m.m. Tillgång på arbete, bostäder, service m.m. varierar kraftigt i olika delar av landet. Debatten om ungdomens bostadssituation i framför allt storstadsregionerna och andra koncentrationsorter har intensifierats bl.a. beroende på den alltmer överhettade bostadsmarknaden. Utvecklingen på bostadsmarknaden har genom den socialdemokratiska koncentrationspolitiken medfört att bristsituationen förvärrats med kraftigt stigande priser för bostäder som följd. Staten har t.ex. stimulerat sammanslagningar av små lägenheter och därmed minskat tillgången på små lägenheter av den typ som ungdomar mest efterfrågar. Få smålägenheter har nyproducerats. har i en partimotion om bostadspolitiken redovisat sin principiella syn på bostadspolitikens utformning. I partimotionen konstateras att den förda regeringspolitiken medfört att den sociala bostadspolitiken havererat bl a beroende på den koncentrationsdrivande politik socialdemokraterna fört. Politiken har skapat en ohållbar social situation framförallt för dem som söker bostad i de stora koncentrationsorterna. Särskilt hårt drabbade är ungdomar som står i begrepp att skaffa sig sin första egna bostad. Enligt redovisning av bostadssituationen i kommunerna står 48 000 i kö och 42 000 ungdomar i saknar egen bostad. I landet som helhet står 450 000 människor i kö därav 138 000 ungdomar. a. mot denna bakgrund krävs i vår partimotion att en ny bostadspolitisk utredning tillkallas med direktiv att lägga förslag som syftar till att återupprätta den sociala bostadspolitiken. I partimotionen understryks bl.a. att den grundläggande målsättningen för bostadspolitiken måste vara att skapa förutsättningar för alla att kunna få en bostad till rimliga kostnader i en god miljö. Utformningen av boendemiljön vad gäller såväl bostadslägenheten som bostadsområdet i dess helhet måste ta sikte på att skapa bra och fungerande bostäder. Detta förutsätter i sin tur möjligheter till flexibilitet och anpassbarhet i de regler och normer vid både nyproduktion och ombyggnad. Service i olika former såsom barnomsorg måste parallellt byggas ut. Regeringens insatser för att öka tillgången på bostäder för ungdomar är otillräckliga. De räcker endast till att marginellt påverka den akuta bostadsbristen för ungdomar och beaktar överhuvudtaget inte grundläggande orsakerna till den uppkomna situationen. Regeringens ryckighet i bostadspolitiken och därav brist på långsiktighet i statens agerande drabbar oförskyllt de boende. Just nu går detta ut över de unga. Det tvingar fram särskilda åtgärder för att inte ungdomens situation på bostadsmarknaden ytterligare skall försämras. Det krävs därför enligt vår mening att beslut fattas om ett effektivt åtgärdsprogram för att komma till rätta med ungdomens bostadsproblem på såväl kort som lång sikt. Ett sådant program måste baseras på en effektiv och offensiv närings- och regionalpolitik. Våra förslag för en bättre regional balans och en positiv regional utveckling av näringsliv m m tar vi upp i våra partimotioner på dessa områden. I vår partimotion om regionalpolitiken har vi bl a föreslagit att en särskild investeringsavgift på införs vid byggande av lokalytor för kontor och industrier i de mest expansiva delarna av . Syftet med denna överhettningsavgift är både att frigöra resurser för bl a bostadsbyggande och dämpa expansionen inom framförallt de privata tjänstenäringarna i vissa delar av regionen. Intäkterna för avgiften bör enligt vårt förslag återföras till regionen för investeringar i bl a nyproduktion av bostäder för ungdomar och för att skapa goda boendemiljöer. Åtgärdsprogrammet måste vidare utgå från en långsiktigt utvecklad och konsekvent bostadspolitik och det regelsystem som styr byggandet, dvs byggnadslagstiftning, bostadsfinansieringssystem och kommunernas bostadsförsörjningsprogram. Åtgärdsprogram för att lösa ungdomens bostadssituation Samhällets ansvar Kommunerna är ansvariga för att de unga som alla andra medborgare skall ha tillgång på bostäder. Detta kräver tillgång på byggbar mark och en bra planberedskap. Dålig planberedskap leder till krav på förtätning av bebyggelse i en sådan omfattning att den yttre miljön kraftigt försämras. Statsmakterna måste skapa rimliga förutsättningar för kommunerna att fullgöra sitt ansvar för bostadsbyggandet. Det är staten som ansvarar för lagstiftning och de ekonomiska förutsättningarna som styr bostadsbyggandets omfattning och inriktning. Såväl kommuner som bostadsföretag, fastighetsägare och planerare har också en rätt att ställa krav på långsiktighet i statens agerande. Den ryckiga socialdemokratiska bostadspolitiken har Mot. 1 medfört stora svårigheter för aktörerna på bostadsmarknaden. Det går inte enligt vår mening att skjuta över hela ansvaret på kommunerna för bostadsmarknadens utveckling med hänvisning till deras ansvar för planering och genomförande av bostadsförsörjningen. I realiteten är det ränteläget och andra lånevillkor som främst styr bostadsbyggandets omfattning och inriktning. Staten bör även inventera sitt markinnehav i syfte att kartlägga vilka områden som bör kunna utnyttjas som tomtmark för bostadsbyggande i bristorter. Det är statens ansvar att vidta sådana åtgärder mot trycket på bostadsmarknaden i koncentrationsorter, framförallt , för att skapa balans i tillgång och efterfrågan. Vi har från sida i annat sammanhang lagt förslag om en kraftigt förstärkt närings- och regionalpolitik i syfte att skapa en mer balanserad utveckling. har byggts 1 lägenhet per 2,7 nya arbetstillfällen. Arbetsplatsutbyggnaden måste ske i balans med tillgången på bostäder. Vi vill i detta sammanhang peka på att en 10-procentig neddragning av verksamheten i de centrala förvaltningarna i skulle motsvara ca 1 000 fler tvårumslägenheter i och ca 7 000 jobb ute i landet. Det är med de ovan redovisade utgångspunkterna av särskild vikt att enkla och lätthanterliga villkor för finansiering av det statliga stödet till byggande skapas. Lånereglerna bör vara så utformade att möjligheter finns att bygga bostäder med en enklare utrustning utan att för den skull funktionsdugligheten åsidosätts. Bättre ekonomiska möjligheter har inneburit att det blivit allt vanligare att ungdomar efterfrågar en egen bostad. Yngre människor värderar ofta inte yta och standard på samma sätt som t ex pensionärer och barnfamiljer. Det är bl a detta förhållande, tillsammans med den accelererande befolkningskoncentrationen, som lett till en akut brist på bostäder för ungdomar i framför allt storstäderna och universitetsorter. Vi har i annat sammanhang föreslagit inrättande av personliga investeringskonton. Förslaget innebär att insättningar på kontot är avdragsberättigade vid taxeringen. Många yrkesarbetande ungdomar betalar i skatt och har därmed stora möjligheter att utnyttja ett avdragsgillt skattesparande för t ex boende. Ett skattefritt belopp på ett halvt basbelopp skall enligt vårt förslag kunna sparas för bl a anskaffandet av en bostad. Det är enligt vår mening väsentligt att ungdomar genom egna initiativ och insatser ges en ekonomisk möjlighet att skaffa sig en bostad. Reella möjligheter kan skapas genom införande av ett långsiktigt sparande i kombination med bra lånemöjligheter som syftar till att ge unga bostadssökande möjlighet att förvärva bostadsrätter eller egna hem. Många ungdomar prioriterar emellertid andra värden än sitt boende eller har en ekonomisk situation som inte ger utrymme för någon dyr bostad. Det skapar ett behov av små, billiga lägenheter. De senaste årens satsning på upprustning och ombyggnad - det sk ROT-programmet - har även lett till att lägenheter efter ombyggnad betingar en hyra som ungdomar inte förmår bära. Lånevillkoren har även inneburit att sammanläggningar subventionerats. Självfallet är det viktigt att vårda och underhålla bostadsbeståndet men det är väsentligt att den typ av bostäder som ungdomar främst efterfrågar, smålägenheter, behålls vid ombyggnader och saneringar. Det är därför nödvändigt att reglerna för ombyggnadslån inte är utformade på ett sådant sätt att fastighetsägarna kan komma i åtnjutande av lån för sådana åtgärder som löpande underhåll och mindre ombyggnader genom att sådana åtgärder inordnas i en större ombyggnad. Enligt vår mening bör således ombyggnadslån i princip inte komma ifråga vid ombyggnader som bedöms alltför luxuösa, ersätter normalt underhåll eller leder till sammanslagningar av små lägenheter. Detta bör ges regeringen till känna. Bostadsbyggandet måste därför i det läge med akut bostadsbrist som uppstått i väsentligt ökad utsträckning ta hänsyn till ungdomens efterfrågan. I de mest utsatta områdena är det naturligt att kommunerna i det ordinarie bostadsförsörjningsprogrammet särskilt redovisar ett bostadsförsörjningsprogram för ungdomar. Ett sådant program skulle ha den dubbla uppgiften att dels lyfta fram ungdomsfrågorna i den kommunala debatten, dels utgöra underlag för konkreta insatser lokalt och centralt. Kunskapen om bostadsefterfrågan hos bostadsföretag och fastighetsägare visar på behovet av mindre lägenheter. Lånereglerna måste därför enligt vår mening ge utrymme för sådant byggande i den ordinarie nybyggnadsproduktionen. Stimulansbidrag till kommunerna för byggande av små lägenheter Den nuvarande bostadssituationen och nödvändigheten av att öka tillgången på mindre lägenheter för att motivera enligt vår mening ekonomiska stimulanser för att initiera byggande av mindre lägenheter införs. Ett särskilt stimulansbidrag till kommunerna om för varje påbörjad lägenhet med en boendeyta på upp till bör därför införas. För detta ändamål bör anvisas ett anslag om 150 milj. kr., vilket motsvarar en produktion av 5000 nya lägenheter. Bidragsberättigade projekt bör vara sådana som påbörjas under kommande budgetår och är färdigställda års utgång. Kampanjen för att bygga vindslägenheter för ungdomar i befintliga hus har inte fått avsett resultat. Det starka trycket på främst bostadsmarknad har inneburit att resultatet blivit lyxsaneringar med sikte på ekonomiskt starka grupper. Enligt mening får detta emellertid inte innebära att samhället avstår från fortsatta insatser. Enligt vår mening bör en kombination av ökad fasthet i lån- och lovgivningen med bättre möjlighet till dispenser från det tekniska regelsystemet (ex vis hisskravet) kunna innebära ett väsentligt tillskott av ungdomslägenheter i form av vindsvåningar. Lägenheter som inte används på grund av normer och krav måste kunna tas i anspråk. Detta förhållande gäller främst de centrala delarna av . Ett väsentligt problem är att en stor del av bostadsmarknaden i främst tas i anspråk för annat än att ge bostäder för dem som vill leva där. Av ekonomiska skäl skaffar företag egna övernattningslägenheter. Ett ökat antal lägenheter kontoriseras. Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka i syfte att ett större antal lägenheter skall bli tillgängliga på den öppna marknaden. Det finns totalt ca 100 000 st lägenheter, varav 23 000 i , där ingen enskild person är mantalsskriven. En väg för att i möjligaste mån skapa förutsättningar för att dessa lägenheter skall stå till förfogande på den öppna marknaden är att kommunerna i samarbete med hotellnäringen i stället bygger särskilda övernattningshotell med rum som skulle t ex stå till företagens förfogande för ett pris väsentligt under hotellpris. Detta skulle innebära att ett stort antal av de lägenheter, som köps upp av företag, skulle friställas för den ordinarie bostadsmarknaden. Kontorisering av lägenheter är olagligt om inte givit byggnadslov. I t ex är det nödvändigt att fullfölja en hård linje i detta avseende. Detta inbegriper ålägganden om att återställa smygkontoriserade lägenheter till bostäder.En sådan linje förutsätter att kommunen planerar och anvisar en annan lokalisering även om detta skulle medföra att arbetsplatserna hamnar i annan kommun. Ungdomskooperativ och byggande i egen regi Enligt vår mening kan även kooperativa lösningar (t ex kooperativ hyresrätt) vara en möjlighet att ge ungdomar en möjlighet till att erhålla en bostad till rimlig kostnad. Detta skulle enligt vår mening kunna förbättra möjligheterna för ungdomar och yngre familjer att till rimliga insatser få en bostad. Det är väsentligt att ungdomar genom egna initiativ kan lösa sin bostadsfråga. Det är därför viktigt att samhällets regelsystem så långt möjligt anpassas efter detta. En väg är att stimulera kommuner och företag att stödja ungdomar när de så önskar att slå sig samman och gemensamt bygga ett mindre hus. hus bör utformas så att det i annan situation är användbart för t ex en familj. 1988/89 Samhället måste vara berett att positivt lösa problem vad gäller ägandefor- Bo279 mer, avtalsfrågor mellan boende, ansvarsfrågor m m. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär ett förslag till åtgärdsprogram för att lösa ungdomens bostadssituation i enlighet med vad som anförs i motionen, [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om bosparande för ungdomar,1] 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om villkoren för statliga ombyggnadslån, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om regelsystemet vid såväl nyproduktion som ombyggnad i syfte att öka tillgången på små lägenheter för ungdomar, 4. att beslutar att anvisa för stimulansbidrag till kommuner för byggande av små lägenheter i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ungdomskooperativ och byggande i egen regi. () () 1 1988/89 :Fi607