ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02A430 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A430 av m.fl. (s) Näringslivssatsningar i kommun kommun i norra delen av län har i samband med stålindustrins strukturomvandling varit föremål för särskilda regionalpolitiska satsningar. Kommunen har med stöd av kraftfulla statliga satsningar kunnat föra en aktiv näringspolitik som börjar ge resultat. Neddragningarna vid , som är kommunens totalt dominerande företag, är ännu inte avslutade. Arbetsmarknaden för kvinnor är mycket begränsad. Alltfler ungdomar flyttar från kommunen på grund av det ensidiga utbudet av arbetstillfällen. Befolkningen minskar och åldersstrukturen i kommunen förskjuts så att en alltmer ökande andel av kommuninnevånarna är i pensionsåldern. De näringslivssatsningar som kommunen arbetat med står nu inför sitt förverkligande. är nu beredda att etablera sig i . I de förhandlingar som skett med dessa företag har förutsättningarna varit att ett lokaliseringsbidrag, enligt tidigare beslut, om utgår. De aktuella företagen är, vid en förändring av lokaliseringsbidraget inte intresserade av etablering i . Om så sker innebär detta att 1 1/kommunalt näringslivsarbete utförts till ingen nytta och att den negativa utvecklingstrenden för kommunen befästs. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om konsekvensen av förändrat lokaliseringsbidrag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att medel anvisas så att påbörjade näringslivssatsningar i kommun kan fullföljas med tidigare beslutad nivå på lokaliseringsbidragen. () ()
mot · GC02A432 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A432 Utlokaliseringen av statliga verk m.m. Den överhettning som råder i ser ej ut att hejdas trots att åtgärder vidtagits i syfte att kyla ner tillväxten. Bostadsbristen är stor, trafiken skapar stora miljöproblem, man får svårt att klara den sociala servicen. Denna situation leder till att vi ställer krav på fortsatt utlokalisering av lämplig statlig verksamhet till andra delar av landet. har, trots förbättringar, landets högsta arbetslöshet, vilket är ett starkt skäl till varför kravet på utlokalisering ställs. Vi har många goda kvalitéer att erbjuda i form av arbetskraft, bra miljö och goda rekreationsmöjligheter. utlokaliseringar av statliga företag såsom m.m. har utfallit väl. En annan verksamhet att utlokalisera vore viktiga delar av AB Tipstjänst som ligger i . Vi är helt övertygade om att de anställda, som inte vill följa med, kan få anställning i , eftersom där råder brist på arbetskraft. Tipstjänst skulle vara lämpligt ur flera synpunkter. För det första är företaget personalkrävande, det är fraktprisokänsligt, det synes uthålligt och det passar också bra in i den nya datautvecklingen. Det har vid olika tillfällen gjorts utfästelser om att hela skall leva, och i Norrbottenspropositionen sades att man skulle fortsätta att pröva lämpliga utlokaliseringsobjekt. Vi anser att viktiga delar av AB Tipstjänst kan vara ett sådant. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående behov av fortsatt utlokalisering av statlig verksamhet och tjänsteproduktion. () ()
mot · GC02A437 · 1989-01-24 00:00:00 — Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att får dispens från sådana statliga regler som förhindrar länsstyrelserna att själva besluta om användningen av regionalpolitikens länsanslag, [att beslutar att högskolan i /byter namn till ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om lantmäteriutbildning vid högskolan i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundskollärarutbildning i ,1] [att hos regeringen begär förslag till 1990/om ökade resurser för stöd till den kulturhistoriska byggnadsvården ,2 ] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av järnvägstrafik i nedre ,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av vägar i ,3] Grundtanken i denna motion - liksom i liberal regionalpolitik överhuvud - är att utveckling i ett län främst beror på hur kreativitet och initiativ i länet kan tas tillvara. Det är därför viktigt att beslut om länet så långt möjligt får fattas inom länet. har bitter erfarenhet av att centralt fattade beslut sällan hjälper länet - inte ens i lägen när haft den mest negativa utvecklingen av alla län. Det är därför viktigt att man låter så stor del som möjligt av de regionalpolitiska medlen utgå i form av länsanslag. Som angivits ovan är detta en bärande linje i regionalpolitik. föreslår i sin regionalpolitiska motion till årets att länsanslagen utökas med 170 miljoner utöver regeringens förslag. Mot bakgrunden av stora konjunkturberoende, stora folkminskning , låga andel högskoleutbildade och höga ungdomsarbetslöshetstal vill jag förordna att uttalar att tilldelas en betydande del av utökade länsanslag. 2. att beslutar utöka de regionalpolitiska länsanslagen Mot. 1988/89 med och i samband därmed uttalar sig för att A437 bör tilldelas en betydande del av denna utökning, [att hos regeringen begär förslag om lokalisering till av i första hand statens råd för byggnadsforskning,4] 1 1988/89: Ub626 2 1988/89: Kr271 3 1988/89:T224 4 1988/89: Bo242 17025, Slockholm 1989
mot · GC02A439 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:A439 av m.fl. (c) Regionalpolitisk stöd till turistanläggningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Kr512 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om regionalpolitisk stöd till turistanläggningar inom stödområdena A, B och C. () () ()
mot · GC02A442 · 1989-01-24 00:00:00 — Tele- och datakommunikationers utveckling i län Samhällets infrastruktur håller på att förändras. Bland de traditionella långlivade fysiska investeringarna har telekommunikationerna fått en allt större betydelse. Telenätet har kommit att symbolisera det nya samhället med dess allt större inslag av datorer och datakommunikation. Telekommunikationerna har givit nya möjligheter att lokalisera företag och organisationer därför att de nya telenäten utjämnar en del av de avståndsskillnader som vägar och järnvägar tidigare skapade. Det nya med datakommunikation är emellertid att de fysiska näten fått mindre betydelse medan förmågan att utnyttja de nya möjligheterna har fått större betydelse. Det nya samhället bestämmes mer av hur den nya kompetensen fördelas regionalt. Med kompetens menas både kunskap och förmågan att utnyttja denna. Kommunikation är sedan länken mellan det regionala nätverket, de nationella och de internationella nätverken. Det är därför väsentligt att de nya telenäten inte utvecklas så att vissa regioner får sämre möjligheter än andra rent tekniskt. Det är ändå viktigare att möjligheterna att utnyttja den nya tekniken används av staten i regionalpolitiken. Omlokaliseringar av delar av verksamheter som med fördel kan förläggas till andra delar av landet än måste tas tillvara. Det finns uppenbarligen verksamheter som inte har någon utpräglad koppling till intensiva kontakter och FoUmiljö men som kan leda till förbättrade utvecklingsmöjligheter i andra regioner. Staten bör pröva möjligheterna att förbättra den framtida utvecklingen i genom att dit lokalisera verksamhet med stort inslag av datakommunikation. Lika viktigt är att den diskussion som förs med privata företag får samma inriktning d.v.s. ett aktivt prövande av lokaliseringar av delar av verksamheter till län. Högskolan och teleskolan i för att regionen även framgent kommer att kunna erbjuda möjligheter för företag och statliga verksamheter att finna kompetent personal i regionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad lokalisering av verksamhet inom datakommunikation i län.
mot · GC02A443 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A443 av () Mot Transportstöd i 1988/89 När fattade beslut om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop 1987/88:50) så ställde man sig bakom de fem trafikpolitiska mål som formulerades i propositionen. I ett av dessa fastslås att Infrastrukturens och kommunikationernas har en närmast historisk roll som redskap för regionalpolitiken. - Även fortsättningsvis bör transportsystemen utformas så att det bidrar till att åstadkomma en balanserad befolkningsutvecklingsutveckling och tillgång till arbete, service och en god miljö i alla delar av landet." För en levande skärgård har detta särskilt stor relevans. Väl fungerande transporter har en avgörande betydelse för öbornas möjligheter att bo kvar och finna sin utkomst i skärgården. För den som bor på en ö utan bro- eller färjeförbindelse kan transporterna vara både besvärliga och kostsamma. För att underlätta härvidlag kan kommuner och med stöd av glesbygdsförordningens paragraf 37 utge transportstöd för vissa transporter. Detta får dock enligt samma förordnings paragraf 40 utbetalas bara i ett inledningsskede" i högst . Sådant transportstöd infördes för Östgötaskärgården. Stödet visade sig fylla ett stort behov och var till stor nytta för näringarna på öarna. Behovet kvarstod naturligtvis också och i såg sig därför tvungna att använda sig av andra vägar för att ändå tillgodose de stora behov som transportstödet fyller. Denna 3-årsregel motverkar Länstyrelsens viktiga arbete för en levande skärgård och missgynnar skärgårdsborna. Därför bör glesbygdsförordningen ändras så att statligt transportstöd kan utgå utan denna begränsning. Det kan också ses utifrån ett rättviseperspektiv. Den öbo som har en fast färjeförbindelse eller en bro till sin ö har ju därigenom fått ett permanent statligt stöd för sina transporter. Också för att utjämna dessa skillnader bör transportstöd kunna utgå utan tidsbegränsning. Med hänsvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av en ändring i glesbygdsförordningen så att statligt bidrag kan utgå till transportstöd i skärgården utan tidsbegränsning. Nr A443 -448
mot · GC02A445 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A445 av och (båda c) Utbildning i glesbygd Landsbygden är en resurs för oss alla oberoende var vi bor. Landsbygdens framtid berör inte bara landsbygdens människor utan i lika hög grad vara stora tätorter och människorna som bor där. För att hela skall leva krävs att landsbygdens resurser tas till vara. Det behövs en utveckling som innebär att produktionsresurser, kulturhistoriska värden och miljön utnyttjas till gagn för hela landet. Denna utveckling måste bygga på lokala förutsättningar och behov samt ske med landsbygdsbefolkningens medverkan. Glesbygdsdelegationens kommunförsök "Utbildning i glesbygd" har pågått i sju glesbygdskommuner . Denna utbildning syftar till att initiera utbildningsinsatser som svarar mot glesbygdens behov. Utbildningsinsatserna spänner över hela svenska samhället och omfattar således alla där ingående skolformer. De olika försöksutbildningarna har omfattat en rad olika områden som företagsanpassad utbildning på gymnasie- och högskolenivå, NC-styrning och data, kommunikation och media, turistutbildning, fjälledarutbildning och inom studier om den egna kulturen att stärka sin identitet och självkänsla. Utanför angivet försök har det anordnats ytterligare kombinationsutbildningar, jord och skog samt något eller några kompletterande ämnen. Alla angivna utbildningar har varit till gagn för lokala initiativ och lokala utvecklingsgrupper. Satsningarna har gett arbeten i nya verksamheter och kombinationssysselsättningar. Med kännedom om de hittillsvarande positiva resultaten av det pågående försöket med "Utbildning i glesbygd" vore det positivt om ytterligare försök kunde starta i ett antal kommuner. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen i samråd med glesbygdsdelegationen skall utöka försöket med "Utbildning i glesbygd" till att omfatta ytterligare kommuner.
mot · GC02A447 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:A447 av m.fl. (s) Karesuandoregionens utveckling inom kommun, som utgjorde en egen kommun, har en befolkning på drygt 1 200 personer. Arbetslösheten i har alltid legat på en mycket hög nivå. Trots en förbättring av läget i länet i övrigt så har effekterna av högkonjunkturen ännu ej nått . Arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning och ungdomslag har och har haft stor omfattning. Summerar man dessa åtgärder med arbetslösheten så finner man att var fjärde eller femte Karesuandobo befinner sig utanför ordinarie arbetsmarknad. Mot bakgrund av ovan nämnda situation med en relativt hög arbetslöshet och likaledes hög nivå på tillfälliga åtgärder bör nya inslag i en utveckling av prövas. En stor insats finns att göra på utbildningssektorn, då en stor del av de arbetssökande saknar utbildning utöver grundskola, vilket även gäller unga människor. Någon form av resurscentra bör därför byggas ut där särskilt ungdomen får miljö och arbetsplatser som möjliggör en utveckling och ett utnyttjande av kompetens med stort inslag av exempelvis modern teknik. I detta arbete kan resurser från högskolan, Contek, AMU, gymnasieskolan m.m. utnyttjas och samordnas. Beredskapsarbeten har ständigt legat på en hög nivå i utan att detta lett till varaktiga lösningar för många av de sökande. En noggrann analys bör därför göras om olika huvudmän via kombinationslösningar kan permanenta en del arbetstillfällen. Reglerna som gäller för skyddat arbete bör också luckras upp i syfte att bereda ytterligare arbetstillfällen vid Formelprodukter som är den största industrin i . För att skapa en miljö för utveckling av småföretagsamhet bör lokaliteter byggas upp. En form av industricentra som redan finns etablerade på många orter i landet kan vara en lösning. 1988/89 A447 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder i syfte att åstadkomma en positiv utveckling av Karesuandoregionen.
mot · GC02A448 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :A448 av m.fl. (s) Orsaker till ungdomars och kvinnors utflyttning från I har det, liksom i resten av riket, skett en förskjutning av befolkningens ålderssammansättning. I har gruppen minskat sin andel av befolkningen . Gruppen har i stort sett fördubblat sin andel av befolkningen. I har utflyttningen av ungdomar varit 3 475 ungdomar i åldern . eller 2 100 av dessa var unga kvinnor. De största flyttströmmarna har gått mot . En del av förklaringarna står givetvis att finna i arbetsmarknadens förändring såsom s.k. tungindustri, ensidig sysselsättning och små valmöjligheter. Följande tabell visar underskottets fördelning på kommunerna: Andel män och kvinnor i åldrarna samt kvinnounderskott totalt innebär det en stor utarmning av länet om unga kvinnor fortsätter att flytta från länet i samma takt som . Vi behöver behålla våra ungdomar och då särskilt tänka på kvinnorna. Med den arbetsmarknad vi har finns det arbeten, men man måste kanske tänka mer på yrkesvalet så att det anpassas mer till den arbetsmarknad vi har i länet. Bakom de kommunsiffror som redovisas i tabellen ligger stora variationer mellan olika församlingar framför allt mellan glesbygd och tätort. Denna utveckling måste snabbt brytas och åtgärder vidtas för att en återflyttning åstadkoms. bör därför med medel ur det s.k. länsanslaget tillsammans med kommunerna klarlägga de orsaker som bidrar till utflyttning av ungdomar och framför allt kvinnor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utflyttning av ungdomar och kvinnor från . () () gotab 17032, 1989
mot · GC02A450 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :A450 av och (båda c) Landsbygdens utveckling Runt om i landet har en livlig studieverksamhet på temat Landsbygdsutveckling bedrivits. Flera värdefulla tips har därvid framkommit från enskilda människor för att utveckla landsbygden. Det visar att det finns både intresse för och möjligheter till en positiv utveckling av landsbygden. Det räcker emellertid inte enbart med enskilda människors insatser. Det krävs också medverkan från riksdag, regering, kommuner och samhälleliga myndigheter. I många regioner måste skyndsamma åtgärder vidtas för att förhindra ytterligare utglesning av serviceunderlaget. Även i de sydsvenska länen krävs insatser i detta avseende. framställs ofta som ett välmående län med stadig befolkningstillväxt. Det är en riktig beskrivning för länet som helhet, men döljer stora skillnader inom länet. Om man gör en indelning av länet i tre områden där - Kustområdet = Kustförsamlingar + församlingar som gränsar till centralorter vid kusten; - Inlandsområden = Församlingar där glesbygdsstöd kan utgå; - Mellanområden = Övriga församlingar.) kan intressanta statistiska data belysa denna skillnad. Bl.a. kan följande utläsas: Folkmängdsutveckling (%) i olika grupper av församlingar -2,2 -7,0 -2,6 Folkmängdens fördelning (%) på olika grupper av församlingar Vidare framgår att större delen av församlingarna i inlandsområdet har en Mot. andel invånare som överstiger . Motsvarande andel i A450 Även i ett län som med i sin helhet positiva befolkningstillväxt erfordras således betydande insatser för att uppnå balans inom länet. Bland de åtgärder som erfordras för en positiv landsbygdsutveckling kan följande exempel nämnas. - Skattesystemets utformning. Boende på landsbygd kan stimuleras t.ex. med bibehållna eller förbättrade reseavdrag vid resor till och från arbetet och ett skattemässigt gynnande av den som bebor villa- eller jordbruksfastighet inom områden liknande inlandsområden. - Goda kommunikationer. går en oproportionellt stor andel av såväl väganslag som järnvägsinvesteringar till expansiva områden. - Annorlunda tillämpning av jordförvärvslagen. Förstärk sambandet mellan bo-bygga-bruka. - Ökade länsanslag för regionala utvecklingsinsatser. Anslaget används huvudsakligen för nystart och utveckling av tillverknings- och serviceföretag på landsbygd och i landsbygdstätorter. - Effektivare och samordnad marknadsföring av landsbygdsförsamlingarnas förutsättningar för turism. - En effektiv skatteutjämning. Denna bör inriktas på att utjämna skillnader i skattekraft, åldersstruktur och geografiska förhållanden. Exemplen kan ytterligare utökas. Det viktigaste är emellertid att möjligheterna till att förbättra förutsättningarna för landsbygdsutveckling beaktas vid alla samhälleliga överväganden. För att detta skall vara möjligt krävs utarbetade planer för landsbygdsutveckling. Sådana planer erfordras såväl centralt som regionalt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av planer för landsbygdsutveckling på såväl riks- som länsnivå.
mot · GC02A452 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:A452 av och (båda c) Utvecklingscentrum på landsbygden Det finns i olika delar av landet aktiviteter för eller planer på att bilda någon form av utvecklingscentrum för landsbygden. Att behålla och helst utveckla den offentliga servicen är en strategisk fråga för en effektiv landsbygdspolitik. pågår det en spontan utveckling där varje delsektor inom sitt revir verkar i motsatt riktning. Under trycket av besparingskrav, men också av slentrian i tänkandet, sker det inom flera sektorer en nedläggning av olika lokalkontor. Denna utveckling bidrar till att försämra utvecklingsklimatet i de mindre orterna och landsbygden. Denna tendens mot ökad centralisering behöver därför mötas av sin motsats. Ur denna insikt har tanken på s.k. lokalkontor fötts. Det handlar om en medvetet utformad samordning av offentlig service på mindre orter i landet. Sektorsgränserna rivs och ersätts med lokalkontor där ex. representanter för olika myndigheter och serviceorgan finns under samma tak. Fördelarna blir ex. nära till för samhällsmedborgarna. Anpassning till de lokala förhållandena sker lättare med samlokalisering. Även resursutnyttjandet har förutsättningar att bli effektivare. På länsnivå diskuteras förslag om samordnad länsförvaltning. Idén om lokalkontor där ex. representanter för lantbruksnämnden, , utvecklingsfond och lantmäteriet kan fungera tillsammans är en form av tillämpad lokal länsförvaltning. Även privata intressenter kan tänkas ingå. Vi ser klara fördelar med denna idé. Den måste få prövas i praktisk tillämpning i större skala. För detta behövs det politiskt stöd från riksdag därför att lokalkontorstanken, som en del i ett landsbygdsutvecklingsprojekt, är ingen okontroversiell modell. Ytterst handlar det om regionalpolitik; att få sektorsmyndigheter på olika nivåer att trots motstridiga krav ta betydligt större hänsyn till de förhållanden som råder lokalt. Glesbygdsdelegationen har redovisat ett antal aktuella projekt om lokalkontor i olika delar av landet. Norr- och , , och är exempel på län och orter där projekt bereds eller pågår. Ett exempel på ett utvecklingsprojekt för landsbygden är det s.k. Bergslagskommunerna samverkar med resp. län över kommun- och länsgränserna i det lokala mobiliseringsprojektef Trelänsmotet. Trelänsmotet uppstod ur den direkta verkligheten. Området präglades av stor brist på arbetstillfällen, ungdomen flyttade från bygden och åldersfördelningen blev som följd därav ytterst skev. Ett typiskt glesbygdsproblem. 1 1988/89. Projektets huvudmål är att ta tillvara och utveckla de lokala tillgångarna Mot. 1988/89 och vända den negativa trenden. Ekonomiskt satsas medel av såväl A452 kommuner, länsstyrelser som glesbygds- och bergslagsdelegationen. För att projektet skall kunna fullföljas och ge ett varaktigt resultat bör garantier för dess fortsättning ges av . Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att glesbygdsdelegationen får i uppdrag att stödja de i motionen beskrivna projekten . () ()
mot · GC02A459 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A459 av m.fl. (m) Upphävande av lagen om byggnadstillstånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T243 hemställs att upphäver lagen om byggnadstillstånd m.m.(1971:1204). () () () () () () () () ()