ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub339 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub339 av och (båda mp) Statsbidrag till lärarlöner vid Waldorfskolorna Det finns många tusental föräldrar - icke minst lärare - som har placerat sina barn i Waldorfskola, eller står i kö i förhoppningen att få plats där. Dessa skolor följer pedagogik som bygger på att utbildningsplanen anpassas till barnets naturliga utveckling och uppåt. Många skolor är fullt utbyggda till . får ofta också tjäna som skyddad arbetsplats för barn som far illa i eller av andra skäl inte kunnat finna sig till rätta där. Trots att dessa skolor funnits i nu och trots upprepade kontroller och godkännanden från betraktas de fortfarande som något slags experimentverksamhet. Ändå vet man att de ger gott resultat och bara det faktum att man med ljus och lykta får leta efter klotter eller mobbing i dessa skolor borde klargöra att klimatet för barnen är det bästa. Nåväl, egentligen kan man bortse från detta eller bör kunna göra i en demokrati. Skolorna har godkänts av , de får kommunala bidrag på de flesta håll i landet men dessa bidrag räcker inte att täcka kostnaderna. Lärarna arbetar för relativt sett mycket låga löner. Ändå måste basarer, lotterier m.m. anordnas för att dra in pengar till skolverksamheten. Och föräldrarna får naturligtvis betala månads- eller terminsavgifter. Detta trots att de betalar full skatt, som alla andra. Barnen i Waldorfskolorna kostar i genomsnitt så mycket som en plats i . Av detta får man bidrag till ungefär hälften, igen. Som förälder får man lägga ut varierande belopp mellan ca 8 000 och för att kunna ha sina barn i en sådan skola. Det är mycket annat som försakas för detta. Men det skulle inte behövas i en demokrati där man respekterar föräldrars lagstadgade skyldighet att ta ansvar för sina barns uppfostran. Staten borde betala lärarlönerna även till dessa skolor och innan ett sådant system införs borde föräldrabidragen vara avdragsgilla i deklarationen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att lärarlönerna även vid Waldorfskolorna möjligt ska bekostas av staten [att så länge lärarlöner vid inte betalas av staten skall föräldraavgiften vara avdragsgill i deklarationen.1] () () 1988/89 Ub339 ' 1988/89 :Sk466
mot · GC02Ub501 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub501 av och (båda fp) En professur i reumatologi vid i De reumatiska sjukdomarna, dvs. sjukdomar i rörelseorganen, tillhör de stora folksjukdomarna med betydande samhällsekonomiska konsekvenser. av befolkning har sjukdomar i rörelseorganen. har viss utbyggnad av reumatikervården skett, men den är ändå helt otillräcklig. Många reumatiker som snabbt behöver specialistvård har ingen möjlighet att få komma till en reumatolog. Detta försenar adekvat vård och behandling och medför i många fall svår invalidisering. akademiska sjukhus är fortfarande det enda undervisnings- och regionsjukhus i landet som saknar reumatologisk klinik. Det är en mycket stor brist att ett av landets största undervisningssjukhus saknar kvalificerad reumatologi. En viss utbyggnad har skett av länets reumatikervård. Men vårdmöjligheterna är fortfarande otillräckliga. Reumatologin i län och omgivande region saknar vad de andra medicinska fakulteterna har i fråga om högkompetent forskningsledning och utbildning. Stora vinster kan göras genom tidig diagnos och behandling. Det blir också stor hjälp och lindring för individen samt både bättre och billigare om man på ett tidigt stadium kan bromsa sjukdomens utveckling. Nyare forskningsrön tyder dessutom på att vissa av sjukdomarna kan botas. Vi anser att har speciella förutsättningar inom detta område. Det gäller kringresurser i form av framförallt framstående forskning inom de inflammatoriska och immunologiska områdena. Det som saknas är en högkompetent forskningsledning och utbildning. är behovet av forsknings- och utvecklingsarbete stort inom området. Det gäller såväl grundforskning som mer tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Vi anser därför att akademiska sjukhus måste få en reumatologklinik och att en professur i reumatologi vid inrättas. Detta skulle bl.a innebära en ökad kompetens inom länets reumatikervård, ett samlat ansvar för forsknings- och utbildningsinstanser inom reumatologin samt att sjukhuset får samma resurser som övriga region- och undervisningssjukhus inom reumatologin. Utrymme kan t.ex. skapas genom en omfördelning av befintliga professurer. 1988/89 Ub501 510 1 1988/89. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur i reumatologi vid . () () 1988/89 Ub501
mot · GC02Ub503 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub503 av och (båda c) Uppdelning av högskolan i / högskolereform var spridningen av den högre utbildningen ett mycket viktigt inslag. Nya högskoleenheter inrättades i flertalet län. Högskoleutbildningen kom härigenom på rimligt reseavstånd för ett stort antal människor. Större rättvisa skapades vad gäller tillgång till högre utbildning, oavsett bostadsort. Efterhand har ytterligare län fått högskoleutbildning. Högskoleenheter har inrättats i och . Medel för högskoleutbildning på har anvisats fr.o.m. /89. I inrättas en ny högskola fr.o.m. /90. saknar och egna högskoleenheter. Länen, som tillsammans har över 500 000 invånare, har en gemensam högskoleenhet /. I ett inledningsskede kan det ha varit motiverat med en gemensam högskoleenhet för de båda länen. Tiden är nu lämplig för en uppdelning i två separata högskoleenheter, där varje enhet har sin egen högskolestyrelse och sin egen utbildningsprofil. Denna uppdelning utesluter inte ett nära framtida samarbete mellan de två högskoleenheterna, utan det får ankomma på de två nya högskolestyrelserna att finna former för detta samarbete. Ett framtida samarbete bör också förstärkas och utvecklas med andra närliggande högskoleenheter till gagn för hela Mälardals/Bergslagsregionen. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att beslutar om en uppdelning av högskolan i /i två separata högskoleenheter, 2. att vid bifall till yrkande 1, begär att regeringen tillsätter en interimstyrelse för respektive ny högskoleenhet med uppgift att inleda uppbyggnaden av respektive högskoleenhet. () ()
mot · GC02Ub506 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub506 av m.fl. (m) Graderade betyg i lärarutbildningen har med anledning av regeringens proposition 1984/85:219 och utbildningsutskottets betänkande 1985/86:5 om den statliga personalpolitiken beslutat att ersätta den tregradiga betygsskalan i lärarutbildningen med en tvågradig, d.v.s. Underkänd Godkänd. Utskottet anförde i sitt betänkande bl a: 1 vad gäller betygsättning inom lärarutbildningarna anser utskottet att den viktigaste frågan är att bedöma om de som genomgått utbildningen har tillägnat sig de kunskaper som utbildningen avses ge och som fordras som grund för läraryrket. Bedömningen Underkänd Godkänd är enligt utskottets mening tillräckligt för detta ändamål. Härvid utgår utskottet från att kravet Godkänd sätts så högt att en god kvalitet garanteras. Vi moderater reserverade oss mot beslutet. redovisades klasslärarkandidaternas bristande räkneförmåga (1987). En lärare vid en lärarhögskola uttalade med anledning av undersökningen i en intervju att man inte kan underkänna alla elever som inte har de matematikkunskaper som krävs enligt läroplanen. Han skulle då vara tvungen att underkänna hälften av eleverna. Dessvärre kan man anta att liknande brister skulle uppdagas inom andra discipliner,om de blev föremål för motsvarande undersökningar. Enligt vår mening uppfyller inte betygsättningen de av utskottet förutsatta kraven. Vi anser att det är ett oavvisligt krav att kvaliteten i lärarutbildningen upprätthålls. Vi förordar därför, att kvalitetsbetyg skall ges för såväl ämneskunskaper som lärarskicklighet. Antalet betygsgrader bör vara minst tre. Den tregradiga betygsskalan motiveras även av att antalet betygsgrader är tre i högskoleutbildningar på grundnivå. Av praktiska och andra skäl undervisas studerande från lärarutbildning och studerande på andra linjer eller på fristående kurser i många fall tillsammans. Med nuvarande bestämmelser betygsätts elever i samma studerandegrupp enligt två olika system. Det är orimligt att olika former av betygsättning förekommer i samma utbildning, inte minst mot bakgrund av att betygsättningen på denna nivå kan vara avgörande för antagning till forskarutbildning. Därtill påverkar denna ojämlika behandling i betygshänseende de studerandes gemensamma arbete i negativ riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att i lärarutbildningarna ämneskunskaper skall betygsättas efter en skala med minst tre betygsgrader, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att i Mot. lärarutbildningarna lärarskicklighet skall betygsättas efter en skala Ub506 med minst tre betygsgrader. () () () () ()
mot · GC02Ub508 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub508 av () Fortbildning av museitjänstemän Fortbildning av museitjänstemän är föremål för en statlig enmansutredning som skall överlämnas i februari 1989.1 direktiven sägs bl.a. att fortbildningen skall knytas till högskola och lokaliseras till en eller flera orter. Utredningen verkar nu inrikta sig på som lokaliseringsort. Med denna motion vill jag rikta uppmärksamheten på att även bör seriöst beaktas som lokaliseringsort. , och Glasriket kan erbjuda rika tillfällen till studiebesök och praktik. I själva finns t.ex. a) i iordninggjorda lokaler innehåller bl.a. den uppmärksammade utställningen om regalskeppet , b) ett av mest aktiva landsortsmuseer med bl.a. Arkiv för dekorativ konst (design), c) en av landets bäst bevarade Vasaborgar. Centrala har därtill en mycket intressant bebyggelse från olika sekler, vars restaurering bl.a. erhållit internationella utmärkelser. På finns den rika fioran av fornminnen, där särskilt uppbyggnaden av Eketorps borg med museum för fynden är värt att nämna. I Glasriket finns många museer, t.ex. , , , där ett musealt utvecklingsarbete också ständigt pågår. Praktikmöjligheterna är således närmast outtömliga. Erfarenhet i en resurs Den aktuella fortbildningen av museitjänstemän planeras äga rum i internatform. Den administration och de rutiner som utvecklats inom journalistutbildningen i , Fojo, är en resurs som bör utnyttjas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som lokaliseringsort för en kommande fortbildning av museitjänstemän. 1988/89 Ub508
mot · GC02Ub509 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub509 Enligt UHÄ:s beslut sker lokal antagning till musiklärarlinje. För att de studerande ska ha möjlighet att söka till olika utbildningsorter och -varianter anordnas dessa prov under samma vecka av musikhögskolorna och med samma utformning av proven. Godkända sökande tilldelas därefter utbildningsplatser på de olika orterna utifrån sina önskemål och provresultat. För att detta ska kunna ske har musikhögskolorna nödgats inrätta ett centralt kansli i som handhar denna fördelning. Av dessa skäl och för att kunna tillmötesgå de studerandes rättmätiga krav att ifrågakomma för antagning på mer än en ort, sker således i praktiken ändå en centraliserad antagning. Förfaringssättet innebär emellertid att kostnaderna för denna centraliserade antagning ej bestrides av centrala antagningsmyndigheten inom UHÄ utan i stället belastar de olika musikhögskolornas sektorsanslag. Detta är ej rimligt. Eftersom fördelningen av utbildningsplatser måste ske centralt bör ansvaret för denna fördelning åvila central myndighet. Antagningen av studerande till I/E-varianten, (instrumental- och ensemblevarianten) sker helt lokalt med antagningsprov men med möjlighet för de studerande att under vissa förutsättningar ifrågakomma på annan ort. Eftersom de studerande inom denna variant antas på ett huvudinstrument och dessa instruments möjliga antal betydligt överstiger antalet utbildningsplatser på varje ort blir resultatet mycket ojämn fördelning . Eftersom varje musikhögskola för sig beslutar om antalet platser för resp. instrument kan detta få till följd att för sökande med ett visst huvudinstrument, t.ex. flöjt, kan helt saknas antagningsplanser på alla orter, eftersom samordning mellan de olika skolorna i denna fråga ej kunnat åstadkommas. Även av detta skäl bör central myndighet ta ansvar för antagningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om central antagning till musiklärarlinjen. 1988/89 Ub509
mot · GC02Ub510 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub510 av () Forskning om familjär amyloidos Familjär amyloidos är en sjukdom som inte är så känd på grund av att den är koncentrerad till övre . Sjukdomen blev uppmärksammad . Den är inte ny, men man blandade ihop symtomen med andra sjukdomar. Förekomsten av anlaget i Skellefteåområdet synes vara , men endast en av 20 anlagsbärare insjuknar. Ärftligheten är ej av s.k. könsbunden typ, vilket innebär att sjukdomsanlagen ärvs från den ena föräldern och förs vidare till hälften av barnen. Men det finns ändå ett ansevärt hopp för den enskilde att anlaget skall bli vilande och aldrig leda till klinisk sjukdom. Sjukdomen kan dock vandra vidare till nästa generation. Med hjälp av den förnämliga svenska kyrkobokföringen har man kunnat följa sjukdomen till ett par som bodde i en Skellefteby . Denna sjukdom drabbar ofta unga människor . Man blir mycket svårt handikappad och sjukdomen leder oftast till döden. I finns några forskare som är intresserade av familjär amyloidos, men det saknas långsiktiga ekonomiska resurser för att kunna bekämpa och lindra sjukdomen. Det är mycket viktigt att denna forskning intensifieras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad forskning kring sjukdomen familjär amyloidos.
mot · GC02Ub515 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub515 av och (båda s) Utbildning i alternativa metoder till djurförsök Att i görligaste mån minska djurförsöken och ersätta dem med alternativa metoder är den gängse inriktningen av djurförsökspolitiken. Enligt uppgift har det dock visat sig att djurförsök i vissa fall ändå används trots att alternativa metoder skulle vara möjliga. Detta sker med hänvisning till att det är billigare. Bl.a. gäller det framställning och produktion av monoklonala antikroppar. I andra fall kan det bero på avsaknad av kunskap på grund av att utbildning i alternativa metoder saknas vid universitetens grund- och forskarutbildning. Visserligen ger en del institutioner föreläsningar i detta ämne. Men det kan inte anses till fyllest. Vi föreslår att utbildning i alternativa metoder till djurförsök införs som obligatoriskt ämne på universitetens grund- och forskarutbildning och på medicinska och biologiska linjer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grund- och forskarutbildning i alternativa metoder.
mot · GC02Ub516 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub516 Turistnäringens utveckling i är viktig ur såväl rekreationens som handelsbalansens synvinkel. Turistnäringen ses som en växande näringsgren. Det finns starka krav från turistnäringen om en utökad utbildning. Turismutbildningen är ganska ny som allmän linje och måste utvecklas ytterligare för att kunna ge branschen den kompetenta personal som efterfrågas. Utbildningen är på 80 poäng men bör byggas på så att den motsvarar en fil.kand. Förhållandet mellan arbetsliv och fritid , samt den fortgående uppbyggnaden av kontakter med , medför att turistfrågorna kommer att bli alltmer uppmärksammade. Ett sätt att sprida högskolans kompetens till flera är att i samarbete med turistnäringen inrätta ett särskilt institut, ett i . Ett sådant institut skulle kopplas till att ge en bra kompetens. På så sätt skulle också den samlade administrativa delen kunna hållas låg, och en effektiv koppling mellan utbildning och turistnäring skulle kunna åstadkommas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett i .
mot · GC02Ub517 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub517 av och (båda Behörighetsgrunder för tjänst som högskolelektor Vid genomförandet av den nya lärartjänstorganisationen infördes möjligheter att inrätta tjänster som högskolelektorer inte endast med doktorsexamen eller motsvarande kompetens, utan alternativt med krav på kompetens av annat slag. Som exempel på sådan kompetens av annat slag angavs i propositionen om den nya lärartjänstorganisationen meriter för konstnärligt utvecklingsarbete. Vid behandling av propositionen anförde utbildningsutskottet (UbU 1984/85:9) att det på vissa områden av högskolans utbildningar kan komma i fråga annan utbildning och andra erfarenheter än de som följer av doktorsexamen för att betraktas som behörig som högskolelektor. Denna möjlighet är emellertid i praktiken nästan obefintlig då UHÄ bl.a. i Normer för meritvärdering vid tillsättande av tjänster inom högskolan framhållit vikten av att kravet på doktorsexamen upprätthålls vid bl a tillsättning av tjänst som högskolelektor. Denna princip torde också UHÄ upprätthållit vid ställningstaganden i tjänstetillsättningsärenden. Enligt vår mening är denna utveckling olycklig. Inom lärarutbildningen är det av stor vikt att kunna tillgodose behovet av kompetens inom den praktisk-pedagogiska utbildningen. Den nya lärarutbildningen skall inriktas på lärarnas alla uppgifter i skolan. Utbildningen skall organiseras så att ämnesstudier, praktik och pedagogik/ dialektik bildar en enhet. Elevens förutsättningar, erfarenheter och allsidiga utveckling sätts i centrum för reformen. Med ett sådant synsätt måste också andra inslag i lärarutbildningen än ämneskunskaper uttryckt i doktorsexamen eller motsvarande hävdas. Det bör således vara möjligt att tillsätta högskolelektorer med hög kompetens inom den praktisk-pedagogiska utbildningen. Dessa lärare måste ha kompetens av annat slag än doktorsexamen, nämligen pedagogisk skicklighet visad genom lärarutbildning och undervisning i . Eftersom dessa lärare kommer att undervisa blivande grundskolelärare i bl.a. metodik i samhällsorienterande ämnen, är ämnesbredden viktig. Det är naturligt att man på en lärarhögskola också behöver högskolelektorer som rekryteras främst p.g.a. pedagogiska skicklighet som lärare i . Då denna rekryteringsmöjlighet f.n. i praktiken är obefintlig, bör ge regeringen till känna att en sådan möjlighet bör finnas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behörighetsgrunderna för tjänst som högskolelektor. () () 1988/89 Ub517
mot · GC02Ub521 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89Ub521 av () () Utbildning av hörselvårdspersonal Bristen på hörselvårdskonsulenter och assistenter blir alltmer märkbar och förorsakar långa väntetider. I Malmfälten är väntetiden för exempelvis inprovning av hörapparater . Människor som är i behov av hörapparat försätts därför i en ofrivillig isolering under en alltför . Bristen på hörselvårdspersonal kan endast lösas med en utökad utbildning. En sådan utbildning kunde förläggas i någon lämplig ort i som skulle förse denna landsdel med personal från den egna regionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utökad utbildning av hörselvårdspersonal.
mot · GC02Ub522 · 1989-01-17 00:00:00 — 1988/89 :Ub522 av () Grundskollärarutbildningen i har haft och har en påtaglig positiv effekt på . Genom högskolans tillkomst har möjligheter skapats för ungdom i övre att stanna kvar för att utbilda sig. Då ökar också sannolikheten för att de stannar i regionen efter examen. Närheten till utbildning styr tillgången på utbildad arbetskraft. Undersökningar i visar att av de lärare som tjänstgör i låg- och mellanstadium har fått sin utbildning i länet. Jämfört med övriga landet är väl tillgodosett vad gäller behöriga låg-, och mellanstadielärare. För högstadiet är situationen helt annorlunda. Som helhet ligger länet långt efter riksgenomsnittet och vissa kommuner har obehöriga lärare. Vi har fått en ny lärarutbildning för . Det är en allmän utbildningslinje, grundskollärarlinjen, med två skilda inriktningar, en för undervisning i tidigare årskurser eller årskurserna 1 t.o.m. 7 och en för undervisning i senare årskurser eller årskurserna 4 t.o.m. 9. Lärarutbildningen för tidigare årskurser skall omfatta 140 poäng och innehålla fördjupade studier i antingen matematik och naturorienterande ämnen eller svenska och samhällsorienterande ämnen. Inom grundskollärarlinjens inriktning mot senare årskurser finns det möjligheter till tre specialiseringar i skilda ämnen eller ämnesområden. En avser utbildning i samhällsorienterande ämnen, en annan utbildning i naturorienterande ämnen med eller utan matematik. En tredje specialisering skall omfatta svenska och två främmande språk. Dessa utbildningar skall omfatta 180 poäng. Genom att placera den nya grundskollärarlinjen med både tidigare- och senarelärare i finns möjligheter att förbättra bredd och kvalitet inom skolan i . Lärarna från den längst bort belägna högstadieskolan har att åka till . Att uppehålla något kontinuerligt utvecklingsarbete och fortbildning med utbildningsenheten på längre avstånd än så blir omöjligt. Emellertid har senarelärarutbildningarna enbart lokaliserats till orter där ämneslärarutbildning tidigare funnits. För vår del i betyder det att närmaste ort för senarelärarutbildning är . I propositionen om grundskollärarlinjen framgick att det fanns en särskild ambition att avhjälpa bristen på lärare med naturorienterande ämnen och bristen på lärare med kunskaper inom detta område. I har lärarutbildningarna ett visst utbyte av kontakter med övriga sektorer inom högskolan. flyttade lärarutbildningarna till högskolans övriga verksamhet. Detta underlättar samarbetet över sektorsgränserna. Det vore därför naturligt att ta till vara de mycket goda möjligheter som finns i att forma en senarelärarutbildning inom naturorienterande ämnen och teknik med en praktisk anknytning till den tekniska sektorn. Förutsättningarna för en sådan samordning är sannolikt bättre i än någon annanstans i landet. Finansieringen bör ske genom en motsvarande neddragning av lärarutbildningen i övriga delar av landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att grundskollärarlinjens gren för senarelärare med inriktning mot naturorienterande ämnen inrättas i . jelte (fp) 1988/89 Ub522
mot · GC02Ub525 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub525 av m.fl. (c) Etikregler för forskning m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K408 hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om etikregler för forskning och statistik grundad på administrativa data m.m. () () ()