ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02So456 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: So456 av och (båda mp) Legitimering av naprapater Naprapaterna har vuxit till en homogen, välutbildad grupp inom området medicin. Den bakgrund och tradition som finns här i gör att det nu är tid att vi respekterar naprapatemas kunskaper. Man räknar med att ca 200000 människor besöker naprapater för sina rygg- och ledbesvär här i . Naprapaterna har blivit en resurs för befolkningen att få kunnig hjälp på ett naturligt och smidigt sätt. De människor som besöker naprapater kommer från alla samhällskategorier. Den behandling som naprapaterna ger är en mycket naturlig behandlingsform. Man arbetar nästan enbart med sina händer som främsta hjälpmedel. För behandlingen fordras oftast inga typer av mediciner; patienterna slipper att bli förstörda av olika kemiska biverkningar. När naprapatbehandling sätts in snabbt minskar medicinförbrukningen, och man kommer snabbt in i produktionen igen, till glädje både för patienten själv och för näringslivet. Inom LO har man förstått att naprapater är en resurs för förbundets medlemmar. I deras försäkringsavtal med angående TFFförsäkringen har man inskrivit att medlemmarna skall äga rätt att söka en naprapat efter remiss av en legitimerad läkare. Behandlingskostnaden betalas då helt av den kollektiva försäkringen. Detta är ett exempel på att samhället har legitimerat naprapaterna. är det tid även för att visa sitt ansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att naprapater skall kunna erhålla legitimation. () ()
mot · GC02So457 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :So457 av () Ungdomsmottagningar I har vi nu 90 ungdomsmottagningar av den s.k. Borlänge-modellen. Den första startades som försöksverksamhet av kommun 1970. Dessa mottagningar har visat sig fylla ett mycket stort behov och har haft stor betydelse för att förebygga sjukdomar och problem av alla slag hos ungdomar i puberteten. Största delen av verksamheten har bestått av sex- och samlevnadsrådgivning. Styrkan med dessa mottagningar har dock varit att de arbetat med en helhetssyn, så att ungdomar av båda könen fått söka för alla typer av problem - fysiska och psykiska - stora och små. Man har alltid, vad än ungdomarna sökt för, tagit upp hela deras livsssituation. På grund av verksamhetens principer att ungdomarna själva måste söka, att de garanteras anonymitet och att de får hjälp omgående, har man lyckats nå så många. - Vid en genomgång har det visat sig att av flickorna och av pojkarna i olika årskullar besökt ungdomsmottagningarna. Ett bevis för att dessa mottagningar gjort nytta är att antalet tonårsgraviditeter och aborter minskade i , medan övriga nordiska länder och hela västvärlden hade en brant stegring. Det finns säkert flera förklaringar till detta, men en bidragande orsak var säkerligen att till skillnad från övriga länder hade ett väl utbyggt nät av ungdomsmottagningar. har det nu åter blivit mycket stora problem med stor spridning av alla könssjukdomar och ett stigande antal aborter i alla åldrar. Dessa problem hör på många sätt ihop och måste mötas med att mycket större resurser satsas på sexinformation och preventivmedelsrådgivning. En speciellt viktig målgrupp är här tonåringarna. Med hänsyn till ovanstående hemställs att ger regeringen till känna att den verkar för att ungdomsmottagningar inrättas i varje kommun. 1 1988/89.
mot · GC02So458 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: So458 av m.fl. (fp) Ett husläkarsystem, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf277 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om införande av ett husläkarsystem enligt de riktlinjer som framförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående utbildningsinsatser för att trygga tillgången på allmänläkare, 3. att beslutar att för /90 anslå 200 milj.kr. för insatser mot köerna till gråstarr-, höftleds- och kranskärlsoperationer samt strålbehandling av cancerpatienter, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att hindra nedläggningen av enskilda sjuk- och vårdhem, 5. att hos regeringen begär förslag till i motionen angivna åtgärder för att stimulera rekrytering av läkare och annan sjukvårdspersonal i bristområden. () () ()
mot · GC02So459 · 1989-01-23 00:00:00 — Vi måste kunna erbjuda de dementa och deras anhöriga en drägligare och värdigare tillvaro. På flera håll i landet har man visat att det finns framkomliga vägar. gäller det att sätta i gång arbetet överallt. Att slå fast ett mål för dagverksamheten och införa ett stimulansbidrag för gruppboende vore två viktiga uppgifter för . I den utveckling som ligger framför oss finns enorma möjligheter. Om vi är öppna och lyhörda kan nya behandlingsmetoder utvecklas och nya boendeformer skapas. Ur det positiva som börjat spira kan nya och ännu bättre saker växa fram. Det är därför av central betydelse att tillåta och välkomna andra än kommuner och landsting att utforma och driva demensverksamheter. Med anledning av vad ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utforma en till allmänheten riktad informationskampanj i linje med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet att stödja och ge goda möjligheter till ökad forskning om demenssjukdomarnas orsaker och möjligheterna till rehabilitering, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att alla dementa som behöver skall ha tillgång till dagverksamhet senast , [att hos regeringen begär förslag om statligt stimulansbidrag för gruppboende för dementa i linje med vad som anförts i motionen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sjukvårdspersonal.2] utbildning om demenssjukdomar för () () () 1 1988/89 :Bo226 2 1988/89:Ub580
mot · GC02So460 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: So460 av m.fl. (s) Legitimering av naprapater har den s.k. alternativmedicinen fått ökad uppmärksamhet i . Regeringen tog ett viktigt ställningstagande när alternativmedicinkommittén tillsattes. Kommitténs uppgift är att belysa alternativmedicinen och göra bedömningar om vilka verksamheter som bör legaliseras av samhället. I vår skall behandla en proposition om legitimation för landets kiropraktiker. Detta efter ett delbetänkande från alternativmedicinkommittén. Kommittén skall slutföra sitt arbete. Det finns cirka 400 utbildade naprapater, som ger behandlingar till omkring 200 000 personer. Naprapaterna efterfrågas också inom företagshälsovården och anses göra bra behandlingsinsatser. Enligt vår mening bör därför naprapaterna ges legitimation i . Det skulle i sin tur göra att allmänheten skulle kunna känna större trygghet i sådan behandling. Det skulle också skapa ett legitimerat behandlingskomplement till den ordinarie sjukvården. Legitimation skulle också kunna bidra till att öka samarbetet med sjukvården. En annan fördel kan vara att öka möjligheterna till forskning inom naprationens område. Legitimation förutsätter inte en automatisk anslutning till socialförsäkringen. Men det är angeläget att samhället har väl utbyggda resurser för att klara patienter med besvär i rygg, nacke, leder och muskler. Här borde naprapaterna kunna bidra till att göra vidgade insatser efter de fördelar som kan åstadkommas genom en legitimation. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om legitimation av naprapater. () ()
mot · GC02So461 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:So461 av och (båda s) Abortlagen Abortlagens huvudprincip att det är kvinnan själv som inom viss tidsgräns skall avgöra om hon vill fullfölja en graviditet eller inte är värd all respekt. Dock finns en situation när undantag från lagen bör tillämpas. En gravt förståndshandikappad kvinna, som är gravid, har ingen möjlighet att framföra en viljeyttring. En gravt förståndshandikappad kvinna har en förståndsförmåga som är så begränsad att hon ej förstår innebörden av vare sig graviditeten eller begreppet abort. En grovt förståndshandikappad kvinna har ingen förmåga att på något sätt fungera som förälder för ett väntat barn. Ovan nämnda skäl måste anses så starka att avvikelse från abortlagens huvudprincip kan tillämpas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpningen av abortlagens huvudprincip. () ()
mot · GC02So462 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:So462 av m.fl. (vpk) Verksamheten vid statens rättsläkarstationer Statens rättsläkarstation har till huvudsaklig uppgift att utföra rättsmedicinska undersökningar av olika slag såsom obduktioner, undersökningar av misshandlade, brottsmisstänkta samt att göra laboratorieundersökningar. Antalet rättsmedicinska undersökningar har ökat med och ökningen består främst av svårlösta fall, som är mycket tids- och resurskrävande. Situationen vid rättsläkarstationerna har varit alarmerande, med stora rekryteringssvårigheter och personal som av lojalitet arbetat betydligt mer än man kunnat begära. har lagt fram ett krisprogram som kommer att innebära anställningsstopp, uppsägning av personal med tidsbegränsade anställningar och totalstopp för vikarier. Rättsläkarstationen i t ex aviserar katastrof efter , då man kommer att ha 2 av 5 tjänster besatta och alltså drastiskt måste inskränka i verksamheten. Vid budgetberäkningarna har man av allt att döma inte tagit med förutsedda avtalsenliga löneökningar och inte avsatt medel utifrån det verkliga behovet av tjänster utan efter tillgången på personal. För att förbättra arbetssituationen måste vissa rättsläkarstationer få ytterligare läkartjänster. Anslaget måste enligt vpk:s mening därför tillföras ytterligare . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Statens rättsläkarstationer för /90 anslå utöver vad regeringen föreslagit, eller således totalt . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02So463 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: So463 har i sin partimotion om åtgärder för en bättre folkhälsa framhållit vikten av att ta fram kunskapsunderlag om ohälsoframkallande faktorer och livsstilar och nödvändigheten av att arbeta offensivt för en bättre folkhälsa. I detta folkhälsoarbete utgör () en viktig resurs. IPM inrättades 1980. En huvuduppgift för IPM (prop 1979/80:6) är att genom forsknings- och kartläggningsarbete biträda myndigheter och andra organ, som arbetar med hälso-, sociala miljö- och arbetsmiljöfrågor, med kunskapsunderlag av psykosocial natur. Institutet skall inom det psykosociala området ha rollen av ett expert- och serviceorgan med såväl kunskapsgenererande som informations- och kunskapsförmedlande funktioner. Inom ramen för denna roll har IPM till uppgift att utveckla, värdera och förmedla kunskap om psykosociala risksituationer (t. ex. pressande och monotona arbeten, segregerat och kontaktmotverkande boende, arbetslöshet och hot om arbetslöshet) riskgrupper (t. ex. invandrare, handikappade, äldre) och riskreaktioner (t. ex. trötthet och nedstämdhet; överkonsumtion av alkohol och tobak, riskbeteenden med hänvisning till spridning av aids; kroppsliga stressreaktioner som kan leda till högt blodtryck eller hjärtinfarkt), alltså reaktioner som på olika sätt kan skada hälsa och välbefinnande. IPM:s forskning syftar till att identifiera dessa situationer, grupper och reaktioner. På basen av erhållen kunskap föreslår man åtgärder som motverkar ohälsa och/eller främjar hälsa. IPM har en basresurs på 8 1/2 tjänster. Externa sakkunniga har granskat verksamheten och givit omdömet att IPM är en av världens ledande inom detta angelägna, omfattande, men ofta mycket svårtillgängliga forskningsområde. Även socialutskottet har uttalat sig positivt om IPM:s verksamhet (SoU 1987/88:22). IPM utför en högkvalitativ forskning som är av stor betydelse för det framtida folkhälsoarbetet och vars resultat kommer att leda till såväl mänskliga som samhällsekonomiska vinster. Det är därför förvånande att IPM får en så styvmoderlig behandling i årets budget. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag om hur IPM kan tillföras en viss förstärkning. 1988/89 So463 469 1 1988/89. Med stöd av vad som ovan anförts i motionen hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om . 1988/89 So463
mot · GC02So464 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89: So464 av och (båda fp) Kontaktpersoner för psykiskt sjuka övergår vi alltmer till att behandla psykiskt sjuka i mer öppna vårdformer. Detta medför ofta problem för såväl den sjuke som för anhöriga. Många psykiskt sjuka saknar sjukdomsinsikt, vilket gör problemen än större. Med nu gällande lagstiftning kan ofta adekvat hjälp och vård ej beredas innan den sjuke hunnit rasera sin arbetssituation, sin ekonomi och sin sociala situation och ytterst kanske sitt eget liv. Socialberedningen har behandlat frågan om kontaktperson för patienter inom den psykiatriska vården. Den betonar att kontaktperson enligt socialtjänstlagen erbjuds inför planering av utskrivning från psykiatrin eller som ett led i en behandling för att undvika intagning på sjukhus. Vi menar, att vissa psykiskt sjuka kan komma att hamna i gränslandet mellan dessa två kategorier. Det gäller kanske i första hand de som ej har sjukdomsinsikt att få dem att acceptera en kontaktperson. För anhöriga skulle det underlätta högst väsentligt om någon utomstående person kunde hålla kontakten med den sjuke och även föranstalta om vård när det behövs. Denna fråga måste också tas upp till diskussion och fordrar en snar lösning. Många anhöriga lever under stor press i ovissheten vad en kär anhörig kan ta sig till utan att ha någon chans till stöd och hjälp. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om kontaktperson för psykiskt sjuka. () ()
mot · GC02So466 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: So466 av och (båda s) Amyotrofisk lateralskleros () (amyotrofisk lateralskleros) är en förlamningssjukdom som angriper och förstör de nervceller som styr muskelrörelserna. Symtom är tilltagande muskelsvaghet, som ofta börjar i armar eller ben och sedan sprider sig till andra delar av kroppen. Tal, sväljningsförmåga och andning kan påverkas på ett relativt tidigt stadium. I insjuknar ca 150 personer i . Sjukdomen går f. n. inte att hejda på medicinsk väg och är ofta snabbt fortskridande. Personer med måste få vård och hjälp utan dröjsmål för att bibehålla funktioner . De flesta personer med kan vårdas i hemmet fram till sjukdomens slutskede. För de sjuka och anhöriga är det därför betydelsefullt att ha fortlöpande kontakt med vård- och hjälpinstanser som kan ge stöd och råd. Eftersom sjukdomen inte kan hejdas på medicinsk väg, så är intresset från sjukvårdshuvudmännens sida att låta patienten delta i olika former av rehabilitering begränsat. finns det patienter som efter att diagnos har ställts kan leva upp till , även om sjukdomen oftast har ett snabbare förlopp. Det är mycket viktigt, inte minst ur psykologisk synpunkt, att patienten inte bara passivt lämnas att invänta försämringar. Rehabilitering i olika former är också viktigt för att upprätthålla olika funktioner. får t. ex. ALS-patienter ingen utlandsvård eller plats på olika rehabiliteringsanläggningar. har inte utarbetat något vårdprogramunderlag för sjukdomen. Även om den fortfarande uppfattas som en ovanlig sjukdom, så är det bara dubbelt så många personer som insjuknar i t. ex. MS vaije år. Sjukvårdshuvudmännen behöver råd och kunskap om hur viktig rehabiliteringen är för denna grupp. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett vårdprogramunderlag för . () ()
mot · GC02So468 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: So468 av m. fl. (c) Aktiv dödshjälp har avlämnat ett slutbetänkande med den något märkliga . De handikappade och deras organisationer anser att fangelsestraffkommitténs förslag om aktiv dödshjälp vid samtycke direkt drabbar de svårast handikappade. Många handikappade har erfarenhet av att ha befunnit sig i situationer då de uttryckt önskan att deras liv skulle avbrytas. har de uttryckt tacksamhet över att möjligheten för en sådan lösning inte fanns. Samhället måste ställas inför det moraliska kravet att det skall göra allt för att ingjuta livsmod och underlätta vägen tillbaka till livskvalitet. Detta etiska imperativ, som är grunden för den inriktning som måste prägla politiken för handikappade och som har sin grund i övertygelsen om alla människors lika värde, får inte trubbas av genom att plötsligt en ny utväg, en ny snabb lösning, öppnar sig som är mindre mödosam och med förmenta humanistiska anspråk. Vad som kallats mord eller dråp skulle, om förslaget går igenom, få en annan brottsrubricering. är det möjligt för en domstol att bevilja påföljdseftergift. Däremot måste personen i fråga inställa sig inför domstol och dömas. Det betyder att det redan nu finns utrymme för att ta tillbörlig hänsyn till omständigheterna. vill alltså gå längre, nämligen att man varken skall döma eller straffa någon som med samtycke tagit annans liv och föreslår ansvarsfrihet för den typen av brott. Det innebär en försvagning av värnet för livets och människovärdets helgd och en eftergift för godtycket. Det innebär också i praktiken ett ställningstagande i dödshjälpsfrågan och inte bara i påföljdsfrågan som fängelsestraffkommittén vill göra gällande. Många handikappade har varit i den situationen att de har bett att få sitt liv förkortat, men efteråt har de varit tacksamma för att den formen av barmhärtighet, kanske från en nära vän eller anhörig, inte har existerat. Människans värde och värdighet är aldrig något självklart, utan påverkas av trender och tankar i tidsandan. Därför måste dessa värden ständigt hävdas. I som tenderar att göra den psykiskt och fysiskt perfekta människan till värdenorm finns risk att förslag, framlagda i all välmening, ger effekter som man inte alls har tänkt på. Har ett förslag därtill ett ekonomiskt incitament så försvagas inte precis effekten. Svårt handikappade människor som alltid kommer att behöva samhällets kraftiga stöd, känner snabbt av kantringarna i värdevindama. Fosterdiagnostiken vid livets början gör det nu möjligt att fastslå om ett barn blir handikappat, varför abort kan erbjudas. Ordet kan blir kanske ett bör med innebörden att kvinnan själv, och inte samhället, i annat fall får ta de ekonomiska konsekvenserna. De svåra etiska frågorna kring såväl människans inträde i livet som hennes sorti måste behandlas med största varsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande aktiv dödshjälp vid samtycke. 1988/89 So468
mot · GC02So470 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :So470 av m.fl. (s) Abortförebyggande åtgärder 1988/89 So470475 Antalet aborter och särskilt tonårsaborter har ökat . I avbryts av alla graviditeter genom planerade aborter. Utöver tonårsaborterna är andelen invandrarkvinnor som gör abort oroväckande hög. Denna utveckling är naturligtvis djupt olycklig sett både ur mänskligt och samhälleligt perspektiv. Orsakerna är flera och komplexa. Oron för att p-piller kan orsaka framtida skador kan spela en roll, liksom det faktum att det numera kostar en slant att få ut p-piller. Andra p-medel är särskilt för osäkra tonåringar mer komplicerade att använda. Sex- och samlevnadsundervisningen i skolan och övrig samlevnadsinformation i samhället har kantrat över och handlar nästan enbart om hur man skall undvika HIV-smitta. Detta är i och för sig nödvändigt, men bieffekten har blivit att ungdomar som inte känner sig motiverade att ta emot den informationen riskerar att helt tappa sex- och samlevnadsundervisningen. I samband med att abortlagen kom till 1975 satsades särskilda statliga medel, bl.a. för att i organisationernas regi ge information och kunskap om sex och samlevnad till ungdomar på ställen där ungdomar träffas, t.ex. på ungdoms- och föreningsgårdar. Under har kommuner och landsting fått specialdestinerade statsbidrag till ungdomsmottagningar, som placeras fristående från vårdcentralerna och i stället knyts till skolor eller ungdomsgårdar. Statsbidraget till dessa ungdomsmottagningar upphörde , vilket innebar att det viktiga och engagerade arbete som där utförs av barnmorskor och kuratorer kom att ifrågasättas i många kommuner. Att vända på trenden med ökade aborter är ett arbete . Det är viktigt att ett sådant arbete sker över traditionella sektorsgränser och att olika samhällsområden samverkar. Det gäller, förutom sjukvårdshuvudmännen, skolan, fritids- och föreningslivet liksom ungdoms- och kvinnoorganisationerna. För att stimulera samtliga aktörer för att arbeta mer med informativa och förebyggande abortåtgärder, torde någon form av specialdestinerade medel behöva utgå i form av projektpengar från . 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förbättrade informativa och förebyggande åtgärder för att minska antalet aborter. () () 1988/89 So470
mot · GC02So471 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :So471 av och (båda s) inom vården Hälso- och sjukvården har expanderat kraftigt, och vårdambitionerna har höjts betydligt. Vi vill erbjuda den som så önskar vård i hemmet, detta oavsett vilket vårdbehov som föreligger. Kraven på förbättrad standard på våra vårdinstitutioner liksom effektiviteten och kvaliteten på vård, omsorg och behandling ökar ständigt. På grundval av en helhetssyn på patientens behov har institutionsvården för äldre utvecklats från en modell uppbyggd på akutsjukvårdsteknologi till omvårdnad omfattande patientens fysiska, psykiska, sociala och kulturella behov. Vårdpersonalens sammansättning speglar dock inte detta förhållande. Sjukvårdsbiträdens, undersköterskors och skötares tjänster konverteras till sjukskötersketjänster. Motivet är att bl.a. att göra vården billigare. Men resultatet blir tvärtom en sämre omvårdnad för patienten och en dyrare vård. Vilken sammansättning pesonalen ska ha måste avgöras utifrån en objektiv analys av varje vårdområde. Man måste urskilja de två olika men lika viktiga delarna i vården: omvårdnad och arbetsuppgifter av medicinsk karaktär. När proportionerna mellan medicinska arbetsuppgifter och omvårdnadsuppgifter har fastställts, kan man avgöra vilken personalstruktur som är bäst. På många håll i landet genomförs nu försök med ny arbetsorganisation. I lyfter man fram undersköterskorna. Ett hundratal undersköterskor blir gruppledare för var sin vårdenhet inom långvården, och de tar över en del av det arbete sjuksköterskorna gör. Sjuksköterskorna lämnar sjukhemmen och blir s.k. primärsköterskor och svarar för vården till innevånarna i ett betjäningsområde, oavsett hur patienterna bor. Kvar på sjukhemmen blir avdelningsföreståndare och undersköterskor i sin nya roll som gruppledare. Denna modell är ett bra exempel på hur all yrkeskompetens kan bättre komma till sin rätt. Det finns många andra goda exempel ute i landet. Det är nu sjukvårdens inre organisation utreddes och många av de brister som då framkom finns kvar. Det har dessutom tillkommit helt nya vårdformer och vårdideologin har utvecklats. Inför den fortsatta viktiga utvecklingen av vårdarbetet torde en samlad bild av vårdens personalorganisation vara värdefull i syfte att utveckla och effektivisera vården på bästa sätt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att göra en översyn av personalorganisationen inom vården. 1988/89 So471