mot · GC02U402 · 1989-01-18 00:00:00 — Det är viktigt att i nedrustningsarbetet aktualiserar bioteknikens utnyttjande för offensiva, militära syften, så att kontrollfunktionerna i konventionen förstärks. Det finns risk att skrotning av landbaserade medeldistanskämvapen kompenseras med en upprustning av sjöbaserade vapen. En betydande del av de sjöbaserade vapnen antas ständigt vara ombord på fartyg eller flygplan på rutinuppdrag. Om en ny generation sjöbaserade kryssningsmissiler skulle tillkomma, kommer denna situation att ytterligare accentueras. Det stora antalet kärnvapen till sjöss till trots, har kärnvapnen endast varit föremål för en begränsad uppmärksamhet - säkert beroende på kärnvapenmaktemas Mot. 1988/89 politik att varken bekräfta eller förneka förekomsten eller frånvaron av U402 kärnvapen ombord på specificerade fartyg . Man kan också notera att antalet kärnkraftverk för framdrivning av u-båtar och andra krigsfartyg är större än antalet kärnkraftverk på land. Den rustningsutvecklingen är ingen isolerad företeelse utan en del av den allmänna kapprustningen. Rustningskontroll avseende styrkor och marin verksamhet måste därför bedömas på samma sätt som annan rustningskontroll. Den tekniska utvecklingen har gått lika fort inom det området som inom övriga militära områden. Kärnvapnen, kärnreaktorerna, elektroniken, datorerna, flyget, det automatiska slagfältet och vapenverkan är alla teknikområden som utvecklas snabbt och är relevanta på det området. Nya metoder för navigation tillåter operation i nästan alla väder och i mörker med allt större precision. Ubåtsoperationer i istäckta områden har blivit rutin. Den ökande aktiviteten har också ökat risken för oavsiktliga incidenter, konfrontationer mellan olika förband, samt kollisioner mellan militär och civil verksamhet på havet. Det visar inträffade händelser i och i . tog initiativ till en expertrapport om marin kapprustning som FN ställde sig bakom 1985. lade 1988, tillsammans med och , fram ett förslag om att frågan ska drivas vidare i FN. En överväldigande majoritet stödde förslaget, endast röstade emot. Vi anser att nu bör lägga fram ett genomarbetat förslag till konkreta åtgärder. har ett stort intresse av att få till stånd marin rustningskontroll. Det har blivit allt svårare att överblicka den militära aktiviteten också i de nordligare farvattnen. Kärnvapenbestyckade fartyg finns i vårt närområde och diskussion pågår om garantier för att de inte anlöper svenska hamnar vid örlogsbesök. Åtgärder som skulle kunna minska den kapprustningen är - begränsningar av ubåtar med strategiska kärnvapen å ena sidan och de ubåtsbekämpande medlen å andra sidan (antal och verkan) - skapande av rimlig kustsäkerhet för mindre och medelstora kuststater - återhållsamhet med övningar - modernisering av internationella regler för sjökrigföring En annan framkomlig väg kan vara överenskommelser om att taktiska kärnvapen på ytfartyg förs i land. , som har en negativ inställning till rustningsbegränsningar, har visat intresse för denna möjlighet. Därigenom öppnas möjligheter till diskussioner om begränsningar av kärnvapen. aktualiserade vid FN:s specialsession om nedrustning 1988 frågan om garantier för kärnvapenfrihet vid örlogsbesök. Det visade sig inte vara möjligt att då nå framgång. Det internationella arbetet måste fortsätta. Det bör dock inte hindra att , i avvaktan på internationella resultat, kräver besked om att svensk lag i detta avseende respekteras i samband med Mot. örlogsbesök från kärnvapenmakter eller på annat sätt försäkrar sig om att så U402 Det är viktigt att en sådan skärpning av praxis kommer till stånd. Det nordeuropeiska och det nordatlantiska området har fått en ökad strategisk betydelse. Stormakterna har på olika sätt visat ett tilltagande intresse för utvecklingen här. Den politiska utvecklingen i är av stort intresse och kan förbättra det politiska klimatet i vårt närområde. De konkreta nedrustningsöverenskommelsema mellan och har ännu inte lett till någon nedrustning som speciellt påverkar . Det förekommer tvärtom en ökad militär aktivitet från båda alliansernas sida i vårt närområde. Den ökande övnings- och spaningsverksamheten har lett till gränskränkningar till sjöss och i luften som aldrig får accepteras. måste vara fast beslutet att skydda landets territorium med alla tillgängliga medel och att demonstrera för omvärlden att våra gränser är definitiva. neutralitetspolitik måste fullföljas med fasthet och konsekvens. Att vi i vår del av varit befriade från allvarliga kriser betyder inte att situationen på våra breddgrader har varit statisk. De nordiska länderna måste utifrån sina säkerhetspolitiska lösningar överväga åtgärder som ytterligare kan konsolidera och stärka stabiliteten i norra . En kärnvapenfri zon skulle kunna stärka de nordiska ländernas säkerhet. Idén om en kärnvapenfri zon i bygger inte bara på att de nordiska länderna skall förklara sig kärnvapenfria i både freds- och krigstid och att kärnvapenmaktema skall avkrävas s k negativa säkerhetsgarantier. Zonarrangemanget förutsätter också att kärnvapenmakterna drar tillbaka sådana kärnvapen från det nordiska närområdet som i första hand måste betraktas som ett hot mot de nordiska områdena. I synnerhet förutsätts hela bli kärnvapenfritt. Ett balanserat zonarrangemang, som inte ger någon part ensidiga fördelar, skulle kunna främja avspänningen i ett för stormakterna intressant område. De nordiska länderna måste först av allt vara eniga om att det ligger i ländernas intresse att få till stånd en kärnvapenfri zon i norra . Det förutsätter också ett brett politiskt stöd i partierna i de nordiska länderna. ser det som värdefullt att en enig svensk riksdag har slutit upp kring zontanken. Arbetet i ämbetsmannakommittén angående en kärnvapenfri zon fortskrider, men nya initiativ behövs för att driva på arbetet. Vi anser att en parlamentarisk arbetsgrupp med företrädare för riksdagspartierna i skulle innebära att frågan förs framåt. Det kan leda till en fördjupad nordisk dialog i säkerhetspolitiska frågor, utifrån de olika säkerhetspolitiska lösningar länderna valt. måste ta fasta på möjligheterna att främja en avspänning i det nordeuropeiska området. För är det, som vi tidigare nämnt i motionen, viktigt att få till stånd förtroendeskapande åtgärder till sjöss i det nordatlantiska och nordeuropeiska området. Det kan finnas skäl att inom ESK-arbetet mer studera dimensionen från till , utöver den som finns från till . Det är viktigt att man inom ESK-arbetet tar fram ett speciellt program för förtroendeskapande åtgärder i norra . Kryssningsmissiler är en vapentyp med nya egenskaper. De är lågflygande och svåra att upptäcka. De är förhållandevis billiga att tillverka och kan därför befaras få en allt större spridning om inte åtgärder sätts in för att förhindra detta. De kan dessutom utgöra ett särskilt hot mot oberoende länder som , genom att de med sina flygbanor kan kränka vårt territorium. Även oavsiktliga kränkningar eller olycksfall vid hanteringen av dem kan innebära ett hot mot oss. Vi anser därför att det är angeläget att få till stånd internationella förhandlingar som syftar till ett förbud mot kryssningsmissiler. Det som har hänt på vapenexportområdet har skadat anseende och utgör en utrikespolitisk belastning. Det får aldrig råda någon tvekan om att reglerna för vapenexport och tillämpningen av dem fullt ut harmonierar med den svenska säkerhets- och utrikespolitiken. Stor vikt måste läggas vid totalbedömningen av köparlandets utrikes- och inrikespolitiska förhållanden. Krigsmaterielexporten är nu föremål för en parlamentarisk utredning. Vi anser att det är viktigt att utredningen klargör gränsdragningen mellan civil och militär materiel, liksom ansvarsfördelningen mellan regering och riksdag. För att förbättra insynen bör det ske en öppen redovisning av vilka dokument som är sekretessbelagda. I syfte att minska exportens omfattning och antalet länder till vilka marknadsföringkan ske bör klargöras vilka länder som uppfyller kraven för svensk export. Samarbetsavtal får endast utnyttjas för att samutveckla svensk försvarsmateriel, och självklart inte i syfte att kringgå svensk lag. Kontrollmöjligheterna måste förbättras, helt på företagens bekostnad. Om ett land bryter mot överenskomna regler ska all vapenexport dit avbrytas, även om det gäller fullföjande av ingångna avtal. Det är viktigt att dessa frågor behandlas av den parlamentariska utredningen. Vi anser att det är av stor vikt att lägger fram förslag om internationella regler för vapenhandeln i syfte att begränsa denna. För , som ett alliansfritt land, är det utomordentligt angeläget att ha tillgång till inhemsk säkerhetspolitisk expertis, om möjligt stödd på egen forskning i säkerhetspolitiska frågor. Detta gäller naturligtvis i första hand analyser av närområdet, och , men måste självfallet också ses i ett vidare perspektiv.Det är viktigt för såväl den försvarspolitiska analysen som för säkerhetspolitiska bedömningar på nedrustningsområdet. Möjligheten till beroende och självständighet i analyser och bedömningar: att bygga upp och vidmakthålla en sådan kompetens kräver långsiktiga satsningar och en samordning av tillgängliga resurser. finns ett ökande intresse för det nordiska området, nya tendenser på Mot. 1988/89 det militärtekniska och strategiska området, nya förhandlingsinitiativ och en U402 stigande insikt om de risker vi alla löper. Det är därför angeläget att ett samlat grepp tas för att utreda den säkerhetspolitiska forskningens framtid. Det är angeläget att möjliggöra och slå vakt om en på en gång oberoende och kritisk, relevant och solid forskning. På lång sikt ska ett sådant centrum skapa kompetens för att kunna formulera alternativ för ett aktivt svenskt internationellt agerande. Möjligheterna att skapa ett centrum för säkerhetspolitisk forskning i landet bör klarläggas. Även en aktiv avspänningspolitik kräver strategiska studier och analyser av internationella makt- och balansförhållanden. har åtnjutit även en internationellt stark expertposition i nedrustningsfora, främst avseende kärnvapen och kemiska stridsmedel. En ökande komplexitet i den internationella miljö som omger oss kommer att ställa växande krav på vår framtida förmåga till säkerhetspolitisk bedömning och analys. har med anledning av centermotioner anfört att det finns anledning att närmare överväga vad som skulle kunna göras för att åstadkomma bättre överblick över den utrikes- och säkerhetspolitiska forskningen och utredningsverksamheten i . Vi anser att regeringen bör till återkomma med förslag om ett säkerhetspolitiskt centrum. Ett aktivt folkligt intressse för freds- och nedrustningssträvandena är en viktig förutsättning för effektiva insatser vid internationella förhandlingar. har i en annan motion krävt att ett system med generella bidrag införs till fredsorganisationer. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att miljöarbetet måste bli en viktig del av vårt internationella samarbete och tillföras därtill nödvändiga resurser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det fortsatta ESK-arbetet, 3. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om förtroendeskapande åtgärder i norra , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om förhandlingarna om konventionella vapen, 5. att som sin mening begär att regeringen tar initiatiativ till en studie om förtstärkt skydd av civilbefolkningen i krig, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om program för kärnvapennedrustning, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om förbud mot kryssningsmissiler, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om internationell kartläggning av skador som en följd av de franska kärnvapenproven i Muroroa, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om internationella förhandlingar för att förhindra kapprustning i rymden, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en konvention beträffande angrepp på kärnkraftverk, 11. att som sin mening begär att regeringen i internationella fora aktualiserar sambandet mellan kärnkraft och kärnvapen, 12. att som sin mening begär att regeringen tar initiativ till en förändrad inriktning av verksamhet, i enlighet med motionen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om heltäckande konvention mot kemiska vapen, 14. att som sin mening begär att regeringen framlägger förslag till konkreta åtgärder för att förhindra marin rustning, 15. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om örlogsbesök av kärnvapenmakter, 16. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om parlamentarisk arbetsgrupp för kärnvapenfri zon i norra , 17. att som sin mening beslutar uppdra åt regeringen att ta initiativ i syfte att få till stånd internationella regler för vapenhandeln, 18. att som sin mening beslutar hos regeringen begära förslag om ett säkerhetspolitiskt forskningscentrum. gotab 16477, Slockholm 1989