ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk439 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk439 År importeras stora kvantiteter virke av svenska skogsindustrier. Siffran nämns som en importerad årskvantitet. Kanske är den ändå större. Denna kvantitet finns emellertid disponibel inom landet - utöver den avverkning som sker. Anledningen till att den inte blir avverkad torde främst vara beskattningen. Den nuvarande formen av skogskonto är inte tillräcklig för att stimulera skogsägarna i sådan grad att avverkningen svarar mot hela behovet av skogsråvara. Jag vill därför föreslå en ny typ av skogskonto som ger ett flertal goda effekter, främst ökad benägenhet till planmässig avverkning, ökade möjligheter till investeringar i skogsbruk, minskad import som förbättrar handels- och bytesbalansen, ökad sysselsättning i skogsbruket och skogsindustrin, därmed också ökade skatteinkomster för statskassan. Mitt förslag heter fastighetsbundet skogskonto. Ett sådant skogskonto skall inte vara tidsbegränsat. Det skall utgöra en del av fastigheten och vid generationsskiften eller försäljning följa fastigheten/ förvärvet. Det skall beskattas på samma sätt som rotstående skog. Ett fastighetsbundet skogskonto kan fungera även som ett investeringskonto, bl.a. för byggande av skogsbilvägar. Inköp av maskiner och anläggande av byggnader skulle kunna skrivas av mot uttag från skogskontot. Införande av ett sådant skogskonto skulle innebära en administrativ förenkling och därmed rationalisering inom skogsbruket. För skogsägarna skulle det betyda en högre avkastning efter skatt på skogskapitalet; för samhället ökad sysselsättning och därav följande positiva effekter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande av ett fastighetsbundet skogskonto utan tidsbegränsning. 1988/89 Sk439
mot · GC02Sk440 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk440 av och (båda fp) Slopad sambeskattning av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet Fosterbarn jämställs i beskattningshänseende med egna barn. Detta innebär att sambeskattning sker av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet. Härigenom kan i vissa fall fosterföräldrar drabbas av förmögenhetsskatt trots att grunden är en förmögenhet som de inte kan disponera. Detta kan även försvåra för barn att få fosterföräldrar. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om sambeskattning av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet.
mot · GC02Sk441 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :Sk441 av () Skattefri livränta 1988/89 Sk441-443 Skattefria livräntor och skattefri del av exempelvis AGS-försäkringar skall som framgår av benämningarna inte träffas av någon skatt. Så blir inte heller fallet om den till vilken ersättningen utgår inte uppnått pensionsåldern. Vid pensioneringen uppstår emellertid en alldeles orimligt orättvis skatteeffekt för den som har så låg pension att han eller hon är berättigad till extra avdrag. Livräntan blir i praktiken beskattad. Och skattebelastningen blir vid en och samma livränta högre ju lägre pension vederbörande uppbär. Den som har så hög pension att extra avdrag ej utgår drabbas däremot inte. Detta praktfulla exempel på missriktad solidaritet uppstod när datoriserade rutiner infördes. Det har således existerat och också påpekats utan rättelse trots att en sådan är tekniskt lätt att åstadkomma. Denna beskattning leder till att pensionärer som t.ex. drabbats av olycksfall eller någon yrkesskada och har en usel pension som julklapp av staten får en ytterst kännbar efterskatt. Någon preliminärskatt dras ju inte på dessa utbetalningar eftersom de är uttalat skattefria. Till detta skall läggas att också det kommunala bostadstillägget blir lägre vilket ytterligare förvärrar orättvisan. Detta för de av arbetslivet hårdast drabbade pensionärerna och för staten ekonomiskt försumbara men vanhedrande skatteuttag bör avskaffas så att grundläggande rättvisa skapas. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrad lagstiftning innebärande att skattefria livräntor skall vara skattefria även för pensionärer med usla pensioner. 1 1988/89.
mot · GC02Sk442 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk442 Beskattningen av föräldrapenningen m. m. Sjukpenning delas av upp i inkomst av tjänst och annan förvärvsverksamhet i de proportioner som personen normalt har sin inkomst. Föräldrapenning och vissa andra ersättningar däremot betraktas alltid som inkomst av tjänst, även om den skattskyldige normalt har sin inkomst endast av rörelse. Under vissa förutsättningar innebär detta ett en person som har inkomst av föräldrapenning och under samma inkomstår har underskott i den rörelse som han/hon normalt arbetar i, inte kan göra avdrag fullt ut. Vid kombination av vanlig inkomst av tjänst och föräldrapenning grundad på annan förvärvsverksamhet kan samma situation inträffa. Föräldrapenningen och andra jämförbara ersättningar borde i stället betraktas som inkomst i den typ av förvärvskälla där personen normalt har sin inkomst. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av reglerna för förvärvskälla i enlighet med vad i motionen anförs.
mot · GC02Sk446 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :Sk446 av och (båda m) Det skattefria beloppet vid uthyrning av fritidshus, m.m. har undertecknade i samband med den allmänna motionsperioden väckt motioner angående det skattefria beloppet vid uthyrning av schablontaxerade småhus, enkannerligen fritidshus. Vi har yrkat att det skattefria beloppet skulle fastställas till ett halvt basbelopp. Ett sådant besked skulle innebära dels att kontinuerliga justeringar på grund av penningvärdets förändring ej skulle behöva vidtas, dels att tillgången på fritidshus/sommarstugor för uthyrning med all säkerhet skulle underlättas avsevärt. Detta skulle också befrämja den allt viktigare turistnäringen. Uthyrningsperioden skulle sannolikt förlängas med till stor nytta för presumtiva uthyrare men inte minst för de semestrande människorna. Tillgången på uthyrningsobjekt skulle således öka både i antal uthyrningsobjekt och uthyrningsveckor. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar ändra beloppet i punkt 6, tredje stycket anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen till ett halvt basbelopp och att de nya bestämmelserna tillämpas första gången vid taxering.
mot · GC02Sk447 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk447 av () Beskattningen av kapitalvinster de gröna anser att man skall betala minst lika mycket i skatt, eller mer, på avkastning av kapital och på realisationsvinster som på eget arbete. Jag anser också att olika slag av kapitalvinster skall värderas och beskattas likvärdigt. Som ett första steg för att uppnå dessa syften föreslår jag att 1. den s.k. tvåårsregeln vid beskattning av realisationsvinsten på aktier slopas 2. att sådan realisationsvinst i stället beräknas på det belopp som utgör skillnaden mellan försäljnings- och inköpssummorna för varje aktiepost, och att detta belopp får reduceras efter de första två årens innehav 3. att en utredning tillsätts med uppgift att föreslå hur olika slag av kapitalvinster skall värderas och beskattas likvärdigt. Med hänvisning till det anförda hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principerna för beskattning av kapitalvinster och realisationsvinst, 2. att beslutar att ändra reglerna för realisationsvinstbeskattningen av aktier enligt vad som anförts i motionen.
mot · GC02Sk449 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk449 av och (båda m) Taxeringen av småhus i skärgården Enligt vad som uppges kommer taxeringsvärdena att kraftigt höjas vid den kommande fastighetstaxeringen. Allra värst drabbas skärgården därför att det råder brist på hus och det finns stor efterfrågan. Gamla hus betalas med fantasipriser, och eftersom taxeringsvärdena beräknas efter marknadsvärdet och skall utgöra av detsamma stiger taxeringsvärdena inte bara för sommarbostäder utan även lika mycket för de bofasta. Om det är riktigt vad som förutses att taxeringsvärdena skall tredubblas och nuvarande fastighetsskatt bibehållas kommer det att innebära att många inte längre har råd att bo kvar i sina hus utan måste flytta. Det kommer att skapa stora problem för t.ex. fiskare, som är beroende av att bo nära havet, hamnen och båten. De flesta som bor i glesbygd är låginkomsttagare, och en tredubbling av taxeringsvärdet på deras bostäder och en tredubbling av fastighetsskatten klarar många inte av. Man måste därför finna en annan form för beskattning av deras fastigheter än den som finns . De höga priserna är självklart orsakade av att det råder brist på tomter, där folk kan bygga sina fritidshus. Det råder däremot ingen brist på mark som är lämplig och som utan att någon skada sker kan tas i anspråk för fritidsbebyggelse. Om i vårt län offrade lika mycket tid på att hitta områden som kunde användas för fritidsbebyggelse som man lägger på att hitta områden lämpade för reservat och naturvårdsområden, skulle man sluppit uppleva de ockerpriser som betalats för gamla, näst intill värdelösa, hus. Genom att beröva kommunerna fastighetsskatten på fritidshusen finns det inte längre något intresse att få fritidshus inom sina gränser. Det innebär endast kostnader för kommunens skattebetalare, då man måste dimensionera mycket av den kommunala servicen efter ett större behov än det som finns för de bofasta. Det är därför nödvändigt att kustkommunerna kompenseras för det bortfall som uppstod när kommunerna berövades fastighetsskatten från fritidshus. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts när det gäller beskattning av åretombostäder i skärgården, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompensation till kommunerna för bortfallet av fastighetsskatten på fritidsbostäder1]. () () 1988/89 Sk449
mot · GC02Sk451 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk451 av m.fl. (m) Beskattningen av bostadsföretag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo4l7 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av bostadsföretag. () () () () 1988/89 Sk451455 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Sk452 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk452 av och (båda c) Marginaleffekterna för pensionärer med låg ATP Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf368 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om marginaleffekterna för pensionärer med låg ATP.
mot · GC02Sk453 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk453 av m.fl. (fp) Omsättningsskatten på värdepapper Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N364 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om avskaffande av omsättningsskatterna på värdepapper. () () () () () ()
mot · GC02Sk454 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Sk454 Avdragsrätten för representation, m.m. Det pågår ett omfattande slöseri i som kan hänföras till gällande regler för traktamenten och representationsmåltider. Detta skapar dessutom stora dolda förmåner för vissa grupper. Behovet av en grundläggande genomarbetning av gällande lagstiftning är därför i hög grad påkallat. Företagens representationsmåltider är skattemässigt avdragsgilla som en kostnad för verksamheten, privatpersoner betalar alltid sina måltider med beskattade pengar. Att detta inspirerar till en viss lyxkonsumtion när företag och andra institutioner betalar räkningen är otvivelaktigt. Därför bör i fortsättningen företagens rätt att göra avdrag för representationsmåltider upphöra. Statliga och kommunala institutioner som ej betalar skatt bör betala in ett schablonmässigt tillägg till statsverket för sina representationskostnader. Alltsedan staten och därmed också företag och andra institutioner avskaffade nattraktamentena har det skett en våldsam ökning av övernattningskostnaderna vid tjänsteresor. Eftersom hela övernattningskostnaden betalas av den som sänt vederbörande på tjänsteresa bortfaller hela motivationen för den enskilde att hålla nere övernattningskostnaderna. Följden har blivit att hotellägarna konkurrerar om de tjänsteresande, inte med låg kostnad utan med hög service. Detta har betytt en snedallokering av resurser i samhället genom en omotiverat lyxbetonad hotellmiljö. Resultatet har blivit en kostnadsexplosion som gör det praktiskt taget uteslutet för den vanlige löntagaren att på egen bekostnad med beskattade pengar ta in på hotell. Denna situation är delvis irreversibel. Vi bör väl inte riva lyxhotellen? Men det borde vara statens plikt att se till att utvecklingen inte får fortgå på samma sätt. Den enda möjligheten torde vara att maximera nattraktamentet. Dessa kan sedan stegvis trappas ned. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att begär förslag av regeringen till ändrad lagstiftning när det gäller avdragsrätt för representation, [att beslutar av regeringen till återinförandet av generella nattraktamenten.1] 11988/89: A612
mot · GC02Sk456 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk456 av m.fl. (mp) Särregler för beskattning av konstnärers inkomster Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Kr353 hemställs att begär förslag från regeringen om att skattelagstiftningen ändras med hänsyn till konstnärernas speciella situation i enlighet med vad i motionen anförs. () ()
mot · GC02Sk457 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk457 Skattebestämmelserna för barn med barnpension De nuvarande skattebestämmelserna leder till en orättvisa mellan barn som uppbär bidragsförskott eller underhållsbidrag och barn som har barnpension. Hela barnpensionen är beskattningsbar inkomst medan bidragsförskott eller underhållsbidrag inte beskattas. Detta medför att ett barn som har barnpension inte kan garanteras miniminivån motsvarande ett bidragsförskott för sin försörjning. Om barnet dessutom har extra inkomster, exempelvis genom sommararbete, kapital eller andra inkomster, beskattas dessa hårdare än för barn eller ungdomar, som har bidragsförskott eller underhållsbidrag, på grund av att extrainkomsterna läggs ovanpå barnpensionen innan de beskattas. Det barn som har förlorat sin förälder och dessutom drabbas av dessa skillnader upplever inte nuvarande beskattningssystem som särskilt rättvist. Eftersom alla barn med ensamstående föräldrar garanteras ett minimiunderhåll som motsvarar ett helt bidragsförskott föreslår jag att ett avdrag som motsvarar detta belopp borde få göras innan barnpensionen beskattas. Möjlighet finns också att få förlängt bidragsförskott för barn som studerar även efter , medan den möjligheten saknas för barn med barnpension. Ur rättvisesynpunkt borde barn med bidragsförskott och underhållsbidrag och barn med barnpension behandlas lika även i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ett avdrag motsvarande ett helt bidragsförskott får göras från barnpension innan den beskattas, [att beslutar att barnpension kan förlängas efter i likhet med förlängt bidragsförskott1]. 1 1988/89:Sf372
mot · GC02Sk458 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk458 av m.fl. (m) Avdragsrätten för arbetsresor Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:T447 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna avseende avdrag för resa till och från arbetet, i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de negativa konsekvenser som tjänstebilsbeskattningen kan få för trafiksäkerheten och den svenska bilindustrin, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägskattebefrielse och schablonbelopp vid införsel av minst fordon. () () Per Stenmarck (m)
mot · GC02Sk459 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk459 Beskattningen av flerfamiljshus, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Bo278 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny utformning av subventioner och beskattning av flerfamiljshus i syfte att ge olika fastighetsägare likvärdiga ekonomiska villkor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad realisationsvinstbeskattninng av fastigheter. linger (m) () () () ()
mot · GC02Sk460 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk460 Avdragsrätt för investeringar i bostäder, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N478 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjerna för energibeskattningen, 2. att beslutar att drivmedelsetanol, producerad på inhemsk råvara, skall vara skattefri, 3. att begär förslag om avdragsrätt för småhusägare och bostadsrättsinnehavare vid energiinvesteringar i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () ()
mot · GC02Sk461 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk461 av m.fl. (c) Skogsvårdsavgiften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo324 hemställs att beslutar att skogsvårdsavgiften upphör från . () () ()
mot · GC02Sk462 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk462 av och (båda c) Avdragsrätt för miljöinvesteringar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:A289 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att investeringsreserverna och de allmänna investeringsfonderna får tas i anspråk för investeringar för att förbättra arbetsmiljön i lantbruket, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att rätt till direkt avdrag för miljöinvesteringar medges.
mot · GC02Sk463 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk463 av m.fl.(c) Skatt på värdepapper för utländska placerare m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Fi226 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande skatt på värdepapper för utländska 2. att beslutar sänka schablonavdraget från till från . Fiskesjö (c) () () () () () ()
mot · GC02Sk464 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk464 av m.fl. (c) Inkomst av kulturverksamhet som särskilt inkomstslag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr355 hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag rörande särskilt inkomstslag för inkomst av kulturverksamhet. () () () () () () () ()
mot · GC02Sk465 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk465 av m.fl. (fp) Beskattningen av ideella organisationer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr417 hemställs att i skrivelse begär att regeringen skyndsamt ser över tillämpningen av regelsystemet för beskattning av de ideella organisationerna. () ()
mot · GC02Sk466 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk466 av och (båda mp) Rätt till avdrag för skolavgifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ub339 hemställs att så länge lärarlöner vid Walldorfskolor inte betalas av staten ska föräldraavgifter vara avdragsgilla i deklarationen. () ()
mot · GC02Sk467 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Sk467 Realisationsvinstbeskattningen vid försäljning av frimärken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T927 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om evig beskattning av vinster från försäljning av frimärken för filatelistiskt bruk.
mot · GC02Sk468 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Sk468 av () Kapitalbeskattningen, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:N375 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att stödja ett spritt ägande genom att den framtida kapitalbeskattningen ges en sådan utformning att aktieinnehav - upp till en viss nivå- stimuleras genom förmånliga skatteregler, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att den framtida beskattningen skall utgå från faktiskt realiserade vinster och att vinster och förluster vid beskattning skall behandlas symmetriskt, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om beskattningen av investmentbolag, 4. att beslutar att det vid aktiesparande i fåmansbolag skall vara möjligt att vid beskattning vara rörelsedrivande i värdepapper, förutsatt att man vid minst en transaktion omsatt , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om skattereglerna för konvertibler.
mot · GC02Sk602 · 1989-01-13 00:00:00 — 1988/89: Sk602 av () Beskattningen av vin Utformningen av vinbeskattningen enligt lagen om dryckesskatt har bl.a. lett till att billiga viner bär en tämligen låg skattebörda på sitt alkoholinnehåll, jämfört med såväl dyra viner som det betydligt alkoholsvagare starkölet. Genom att grundavgiften vid beskattning av vin dessutom är densamma för viner med ända upp till 15 volymprocent alkohol, har principen om att alkoholinnehållet och därmed dryckens berusningseffekt skall avspeglas i skatteuttaget, delvis frångåtts. Det starkaste lättvinet har således den lägsta skatten per enhet ren alkohol av alla systembolagets alkoholdrycker, trots att det med 14,5 volymprocent alkohol inte kan avfärdas som den mest riskfria produkten i sortimentet. Orsaken till detta förhållande är att vinet är billigt i inköp för Systembolaget och därför träffas av en jämförelsevis låg skatt. Å andra sidan finns exempel på exklusiva viner, vilkas existens kan antas vara positiv för vinentusiaster utan alkoholproblem och med en låg alkoholhalt, men som genom beskattningen blir alltmer oåtkomliga för denna kategori. Det kan knappast uteslutas att en av alkoholpolitikens negativa effekter, den våldsamma ökningen av konsumtionen av billigt vin, orsakas av beskattningens effekter på priset. Det kan heller inte uteslutas att den stora ökningen av vinkonsumtionen, en fyrdubbling , ligger bakom många av tragedierna i samband med den alltmer utbredda kvinnoalkoholismen. Uppgifter från vid visar att som vinkonsumtionen fyrdubblats under har andelen kvinnor av alkoholmissbrukarna också fyrdubblats. Mycket talar alltså för att åtgärder måste sättas in som fördyrar billigt vin och även gör det möjligt för problemfria konsumenter att utan oskäliga ekonomiska uppoffringar kunna köpa dyra kvalitetsviner. En sådan utveckling kan skapas genom att beskattningen av vin tar sikte på alkoholinnehållet i vinet och inte på Systembolagets inköpspris. En omläggning äv vinbeskattningen på det sättet bör också innebära att skatten på vinets alkoholinnehåll sätts så att svagare alkoholdrycker får en lägre skatt per enhet ren alkohol och starkare en högre. Genom en sådan progressivitet skapas större möjligheter att uppnå målet att styra alkoholkonsumtionen till i huvudsak svagare drycker. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om nya metoder för beskattning av vin, varvid alkoholinnehållet avgör hur hög skatt som skall tas ut. 1988/89 Sk602
mot · GC02Sk604 · 1989-01-12 00:00:00 — 1988/89: Sk604 av Tom () Tillfälliga tullplatser Utländska skepp som ankommer till hänvisas till vissa speciella hamnar där har möjlighet att genomföra tull och passkontroll. Skepp som begär att få anlöpa andra hamnar än de som är tullplatser får normalt det beskedet att det är omöjligt eftersom ej har möjlighet att avdela personal för sådan tjänst. Inte heller om det aktuella rederiet erbjuder sig att betala kostnaden för den extra bevakning som blir aktuell genom anlöpet av hamn som ej är tullplats vill man åtaga sig detta arbete, eftersom en sådan extrainkomst i så fall ej tillfaller utan inlevereras direkt till staten (). För andra motsvarande händelser där extra insats begärs av statlig myndighet (t.ex. extrabevakning av polisen i samband med olika arrangemang) har myndigheten möjlighet att debitera arrangören för de extra kostnader som uppstår och polisens normala budget blir därigenom ej belastad. borde få samma möjlighet att arrangera tillfälliga tullplatser mot betalning utan att den normala budgeten belastas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av de regler som gäller för debiteringsrutinerna hos .
mot · GC02Sk605 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk605 av m.fl. (fp) Mervärdeskatten vid entreprenader Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89: Fi501 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om mervärdeskatteregler vid entreprenader. () () () () () () () 1 1988/89.3sami NrSk605-610