ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Bo272 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo272 av () Bostadsbidrag till studerande lämnar samtliga kommuner bostadsbidrag till ungdomar mellan utan barn. Stödet bör bl.a. ses som ett stöd till studerande för att täcka bostadskostnaderna. Redan när systemet infördes varnade många för att det skulle kunna innebära orättvisor, i synnerhet mellan studerande ungdomar som valt - eller tvingats välja - olika boendeformer. Vad gäller studerande skulle, menade man, troligen ett system med höjda studiemedel vara både rättvisare och mindre konsumtionsstyrande. Farhågorna har dess värre besannats. Som reglerna är utformade kan t.ex. två studerande med i övrigt likvärdiga förhållanden komma att behandlas helt olika. Den som bor i hyresrätt och betalar . (som är gränsen för studerande) kan uppbära bostadsbidrag. Den som bor i bostadsrätt och tagit lån för att skaffa den får inget bidrag alls, om hyran är lägre än , trots att hyran bara är en del av den verkliga bostadskostnaden. För många finns inget reellt val mellan hyresrätt och bostadsrätt. Ett möjligt sätt att utjämna förhållandena vore att ändra bidragsreglerna så att de tar hänsyn till verkliga bostadskostnader. Ett annat sätt vore att låta studerande som bor i bostadsrätt ta upp förslagsvis halva sin räntekostnad som bostadskostnad vid ansökan. Kanske finns också andra lösningar. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om bostadsbidrag till studerande.
mot · GC02Bo273 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo273 av och (båda mp) Solfångaranläggningar Regeringen har såsom framgår av budgetpropositionen, elfte huvudtiteln , angivit att några bidrag till energihushållande åtgärder inte skall utgå under kommande budgetår. Detta är enligt vår uppfattning oacceptabelt. Vi kräver en snabb kärnkraftavveckling, men även med den långsamma takt som regeringen föreslår är det nödvändigt att effektivt stödja inhemsk energitillförsel. De tre stora framtidslöftena härvidlag är bioenergi, vindkraft och solenergi. I en annan motion har vi krävt fullständig skattefrihet för dessa energiformer. När det gäller solenergin är detta dock inte tillräckligt. Företrädare för branschen framhåller att solfångartekniken har förbättrats med en faktor fyra , dvs. priset per kvadratmeter i reella termer har halverats under det att värmeavgivningen har fördubblats. Men även utförd med sådan effektivare teknik blir energipriset högre än de konkurrerande alternativen. Solvärmeanläggningar bör därför även /90 få effektivt stöd. Vi föreslår därför att till enfamiljshus skall utgå statliga bidrag på av den totala anläggningskostnaden, dock högst . Till flerfamiljshus och större anläggningar skall utgå bidrag på , dock högst . För detta ändamål föreslår vi att för /90 anslås 20 milj.kr. till stöd för byggande av solvärmeanläggningar för bostäder. Skulle det visa sig att detta anslag under budgetåret snabbt förbrukas bör regeringen av begära tilläggsanslag. Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att begär att regeringen utfärdar regler om stöd till byggande av solvärmeanläggningar för bostäder i enlighet med vad i motionen anges, 2. att beslutar att anslaget på elfte huvudtiteln /90 höjs till . () () gotab 17094, 1989
mot · GC02Bo276 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo276 av m.fl. (s) Bostäder till flyktingar De flesta flyktingarna anvisas bostäder i allmännyttan. Endast ett fåtal kommuner har prövat att köpa in bostadsrätter eller villor för uthyrning. Flera kommuner väljer att anvisa mer än ett hushåll till varje lägenhet, enstaka försök med boendekollektiv förekommer. På vissa orter kompletteras genomgångslägenheterna med hotellrum. Om flyktingpolitiken skall förverkligas i enlighet med beslut krävs det insatser av olika slag. Där är naturligtvis möjligt att erhålla bostäder, en av de viktigaste förutsättningarna för att på ett rimligt sätt klara en kortare eller längre tids vistelse som flyktingar i vårt land. Barnen drabbas särskilt hårt av omflyttningar, trångboddhet och andra brister i boendet. Detta kan förhindra att andra åtgärder får avsedd positiv effekt, t.ex. försök att på olika sätt hjälpa barnen och deras föräldrar att våga känna den trygghet som behövs för att klara upp sin nya situation. bedömer behovet vara ca 10 000 bostäder . Ansvaret för bostadsförsörjningen bör även i fortsättningen fördelas så att staten har visst ansvar för ekonomiska förutsättningar medan kommunerna har ansvar för verkställandet. Det borde vara självklart att de kommuner som tecknar avtal med om flyktingmottagande redovisar konsekvenserna härav i sina bostadsförsörjningsprogram på samma sätt som man tar hänsyn till behovet av bostäder till ungdomar, äldre m.fl. Ytterligare stimulansåtgärder från statens sida för ökat bostadsbyggande och genomgångsbostäder måste formas med hänsyn till flyktingarnas behov. Försöksverksamhet med regionala mottagningscentra måste permanentas och utökas väsentligt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare åtgärder för att förbättra tillgången på bostäder för flyktingar, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om varaktiga bostäder i regionala mottagningscentra för flyktingar.1] () () 1988/89 Bo276
mot · GC02Bo277 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo277 av m.fl. (m) Den framtida bostadspolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A483 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs angående den framtida bostadspolitiken. () () () () () ()
mot · GC02Bo280 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Bo280 av m.fl. (c) Förbud mot direktverkande el i bostäder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N478 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om förbud om installation av direktverkande el i nyproducerade bostäder och lokaler och krav på alternativ uppvärmningsmöjlighet i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om återinförande av stöd till energirådgivning på nivå i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () ()
mot · GC02Bo301 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89: Bo301 av m. fl. (fp) naturvårdsenheter, m. m. 1988/89 Bo301-306 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Jo711 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av länsstyrelsernas instruktion och arbetsordningar, 2. att beslutar att ansvaret för uppsikten över hushållningen med naturresurser enligt naturresurslagen överförs från plan- och bostadsverket till . () () () () () () () () () 1 1988/89. Nr Bo301 - 306
mot · GC02Bo303 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: Bo303 av m. fl. (fp) En marin atlas Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Jo410 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprättandet av en marin atlas. ger (fp) () () ()
mot · GC02Bo304 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Bo304 av m. fl. Mineralutvinningen i exploateringskänsliga områden Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89: Jo7 36 hemställs 1. att beslutar om sådan ändring i lagen om hushållning med naturresurser m. m. att mineralutvinning inte skall kunna komma till stånd i områden som åtnjuter särskilt skydd mot exploateringsföretag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkta resurser för handläggningen av de s. k. gröna naturvårdsfrågoma. () () () () ()
mot · GC02Bo305 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Bo305 av m. fl. (c) Anslaget till länsstyrelserna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Jo750 hemställs att till för /90 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. förhöjt förslagsanslag om totalt . för miljöfrämjande åtgärder i i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GC02Bo306 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Bo306 av och (båda vpk) Bevarande av odlingslandskapet i Det odlade landskapet i är viktigt för människors rekreation, som strövområde och andningshål. Det är också viktigt ur naturvårdssynpunkt. Åkrar, ängar och hagar ger en rik variation av växter och djur. Kulturlandskapet är också bärare av och förmedlare av vår historia. Så länge det småskaliga jordbruket kan leva vidare nära storstaden håller vi dörren öppen till det liv som var de flestas vardag, men som är så avlägset. Utan historia kan vi inte forma framtiden. Men det odlade landskapet i är hotat. Lönsamheten i småskaligt jordbruk är låg, är efterfrågan på mark för andra ändamål stor. Främst hotas landskapet av en makalös golfbaneutbyggnad. Det kan inte vara rimligt att en innesport för välbärgade ska få omvandla naturen. Det behövs åtgärder för att bevara levande jordbruk i närhet. Annars är risken stor att vi till våra barn och barnbarn lämnar över ett enformigt landskap med öar av konstgjorda miljöer för fritidssysselsättning. Det behövs en snabb kartläggning av de odlade och betade markerna nära , så att en strategi kan utarbetas för att bevara de mest värdefulla. Det behövs också särskilt stöd till det småskaliga jordbruket nära . i , (kulturmiljöenheten) bör få medel för att göra en inventering av odlingslandskapet i länet. För detta ändamål behövs ett anslag om . för /90 och lika mycket året därefter. Dessutom bör få i uppdrag att utarbeta förslag till övriga åtgärder från samhällets sida, som kan vara ett stöd för bevarandet av småskaligt jordbruk i . Med hänsyn till vad som ovan sagts hemställs 1. att för bevarande av odlingslandskapet i till i , kulturmiljöenheten, anslår . för /90, 2. att hos regeringen begär att i får i uppdrag att utarbeta förslag till åtgärder från samhällets sida för att bevara småskaligt jordbruk i närhet. 1988/89 Bo306
mot · GC02Bo307 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo307 Ökade anslag till länsstyrelserna, m.m. 1988/89 Bo307317 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo797 hemställs 1. att beslutar anslå ytterligare till länsstyrelsernas tillsyn enligt miljöskyddslagen, 2. att anslår ytterligare till naturvårdsåtgärder i enlighet med motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om skydd av outbyggda älvar. () () () () () ()
mot · GC02Bo308 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo308 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:So253 hemställs att uppmanar regeringen att i regleringsbreven till länsstyrelserna klargöra att tillgängliga resurser disponeras så att de alkoholpolitiska uppgifterna kan fullgöras. () () () () () ()
mot · GC02Bo309 · 1989-01-23 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo801 hemställs att för /90 anslår 20 milj.kr. mer än regeringen föreslagit till länsstyrelsernas miljövårdsenheter för att förstärka insatserna för den gröna naturvården. () () () () () () () () () ()
mot · GC02Bo310 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo310 Personalförstärkning hos länsstyrelserna för handläggning av jaktfrågor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo805 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resursförstärkning till länsstyrelserna.
mot · GC02Bo311 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo311 av m.fl. (s) inträffade vid i en mycket tragisk dödsskjutning. En tjänsteman dödades och tre skadades, varav en är sjukskriven. har bl.a. i anslagsframställan hemställt om att medel ställs till förfogande för att göra nödvändiga ombyggnader vid för att öka såväl säkerheten som tillgängligheten. har låtit utarbeta förslag till ombyggnader som kostnadsberäknats till knappt 3 milj. kr. I anslutning till skottdramat uttalade regeringen att den skulle ge allt stöd som erfordrades för att stödja personalen och myndigheten. Sådant stöd har också givits för bl.a. personalkostnader och utbildning. Civilministern utgår i propositionen från att tillsammans med länsstyrelserna löser säkerhetsproblemen. Ingenting specifikt sägs dock om både säkerhets- och tillgänglighetsproblemen i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av tillräckliga medel för ombyggnationer vid läns länsstyrelse. () ()
mot · GC02Bo312 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo312 av m.fl. (fp) Naturvårdsplaner i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo861 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att större resurser ställs till förfogande för genomförande av naturvårdsplaner i . () ()
mot · GC02Bo313 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (s) Personal på länsstyrelsernas sociala enhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: So307 hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna behovet av mer personal på länsstyrelserna för tillsyn och rådgivning i anslutning till serveringstillstånden.
mot · GC02Bo314 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo314 av och (båda fp) Tjänster till länsstyrelsernas naturvårdsenheter har påtalat svårigheterna för länsstyrelserna att hinna med miljöskyddsarbetet, främst tillsynen. Behovet av ett tillskott är särskilt stort i . I regeringens miljöproposition skrevs bl a att speciell uppmärksamhet måste riktas mot vissa områden. Därvid nämndes särskilt . I årets budgetförslag anvisas medel för en personalförstärkning på länsstyrelsernas naturvårdsenheter, motsvarande ungefär 90 nya tjänster i hela landet. Den fördelning av tjänsterna på de skilda länsstyrelserna, som länsstyrelsernas organisationsnämnd () gjort är enligt vår mening inte objektiv och korrekt. LON:s förslag till fördelning skulle tvärtom medföra att miljöskyddsarbetet blev starkt eftersatt i den stora jämfört med landet i övrigt. Vi anser att grunden för en objektiv fördelning måste vara att arbetet överallt skall kunna bedrivas på i huvudsak samma nivå. Det finns många faktorer som motiverar att naturvårdsenheten i bör få en väsentligt större del av de nya tjänsterna än enligt LON:s förslag. Vi vill särskilt peka på följande: - förekomsten av industriella och energiproducerande anläggningar med stora utsläpp av starkt miljöpåverkande ämnen, - ett kemikalieintensivt och höggradigt animalieinriktat jordbruk med bl a kväveläckage till grund-, yt- och havsvatten, - kommunala reningsverk vars utsläpp av fosfor och kväve bidrar till havsföroreningar, samt sist men inte minst - starkt trafikerade områden med dels stora utsläpp av avgaser, dels stor bullerpåverkan. Befolkningen i är ca en femtedel av landets totala befolkning. Den fördelning av tjänster som föreslår innebär att bara skulle få en tiondel av tjänsterna. Om man tar hänsyn till omfattningen av industrin i länet, t ex mätt i antalet industrianställda, framgår också att skulle bli otillbörligt missgynnat om LON:s förslag till fördelning genomförs. Vi anser med hänsyn till dessa fakta att naturvårdsenheten vid i måste tilldelas ca 15 av de totalt 90 nya tjänsterna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om antalet nya tjänster vid naturvårdsenhet i . 1988/89 Bo314
mot · GC02Bo315 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo315 av m.fl. (c) Redovisning av personalförstärkningar på länsstyrelserna I bilaga 15 till budgetpropositionen 1989 behandlas under littera D (s. 72-119) anslaget till länsstyrelserna m m. Regeringen föreslår att för /90 anvisa drygt 1248 milj. kr. till länsstyrelserna m m. I ett avsnitt (s. 7879) behandlas i sammanfattning länsstyrelsernas anslagsfrågor. Där redovisar civilministern att 14 milj. kr. skall avsättas för särskilda åtgärder vid länsstyrelserna bl.a. för samordningsinsatser, för personalutbildning och för insatser inom kulturområdet. Till frågan om hur dessa medel skall fördelas avser civilministern att återkomma till regeringen. Detsamma gäller hur tillskottet av de cirka 100 handläggarna för miljöskyddsarbete skall fördelas på de olika länsstyrelserna. Även när det gäller frågan om länsstyrelsernas förstärkningar av de allmänna naturvårdsfrågorna avser civilministern att återkomma till regeringen. Regeringen föreslår dock att länsstyrelserna i , och tillförs medel för en biträdande länsantikvarie var. Vi har förståelse för att det kan vara svårt att i ett tidigt skede av budgetprocessen närmare redovisa fördelningen av personalförstärkningarna på de olika länsstyrelserna. Denna svårighet får dock avvägas mot rimliga anspråk på att få ett gott underlag för sin bedömning av resurserna till de olika länsstyrelserna. Även om en delvis ny filosofi tillämpas när det gäller myndigheternas organisation och befattning med dessa frågor finns det anledning hävda att regeringen i fortsättningen lämnar en sådan redovisning av länsstyrelsefrågorna att riksdagsledamöterna ges faktiska möjligheter att bedöma fördelningen av personalförstärkningar på de olika länsstyrelserna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om redovisningen i budgetpropositionen av personalförstärkningar på länsstyrelserna. 1988/89 Bo315
mot · GC02Bo316 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo316 av och i (båda c) är ett ur miljösynpunkt utsatt län. Försurningen, det geografiska läget med som vattentäkt och det stora antalet miljöfarliga anläggningar ställer stora krav på tillsyn, kontroll, provtagning och åtgärdsprogram. miljövårdsenhet har slagit larm om att deras resurser inte räcker för att uppfylla sina åligganden. Den undersökning om behovet av tjänster för miljövården som () utförde på departementets uppdrag visade också att läns miljövårdsresurser låg i botten i landet i förhållande till antalet miljöfarliga anläggningar. Behoven gäller dels personal, dels medel för miljöövervakning, prover etc. Utsläppen i är ett särskilt problem som kräver särskilda insatser. Det är därför av största vikt att LON:s prioritering får gälla vid fördelningen av de resurser som avsatts i budgeten för länsstyrelsernas miljövårdsenheter. Statligt stöd till försurade brunnar Det finns ungefär 70 000 försurade brunnar i , vilket utgör en stor hälsofara för befolkningen. är ett av de mest drabbade länen. Under en treårig försöksperiod utgick statsbidrag till åtgärder för försurade brunnar vilket uppfattades som inledningen till en storsatsning för att förbättra dricksvattensituationen. Därav blev intet. gjordes ett omfattande inventeringsarbete ute i kommunerna. Detta visade på ett behov som är mångdubbelt större än vad som åtgärdats med de totalt 23,6 milj. kr. Ur folkhälsosynpunkt är det mycket angeläget att människor får ett tjänligt dricksvatten. Problemen är störst i glesbygd och utanför tätorterna där man inte har kommunalt vatten. Enligt vår mening kan det inte vara en angelägenhet att finansiera erforderliga åtgärder eftersom försurningen till största delen kommer utifrån. Vi anser därför att staten bör ta ett övergripande ansvar för åtgärder mot försurade brunnar och regeringen bör därför återkomma till med förslag på en långsiktig satsning på åtgärder mot försurade brunnar, innefattande såväl informationsinsatser, testning av insatta åtgärder och förbättring av dessa som medel för statsbidrag. Behovet torde uppgå till ca . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelningen av resurserna till miljövårdsenhet i , [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en långsiktig satsning på åtgärder mot försurade brunnar.1] () () 1988/89 Bo316 11988/89: Jo961
mot · GC02Bo317 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo317 av m.fl. (mp) Anslaget till länsstyrelserna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo966 hemställs att med anledning av vad i motionen föreslagits beträffande Dl Förvaltningskostnader (bil. 15 i budgetpropositionen) beslutar att anslaget för lönekostnader utökas till , vilket innebär en ökning med . () () gotab 17054, 1989
mot · GC02Bo401 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo401 av m.fl. (fp) F astighetsbildning för s. k. bostads j ordbruk Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo718 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastighetsbildningslagen och bostadsjordbruk. () () 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Bo402 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Bo402 av m.fl. (s) Lantmäteritaxorna I områden där ägosplittringen är svår försöker myndigheterna - i första hand lantbruksnämnd och lantmäteri - på olika sätt stimulera fram förbättrade förhållanden. Det sker genom mera omfattande omarronderingar, där inte obetydliga summor statsbidrag sätts in för att hålla nere lantmäterikostnaden. I andra fall förekommer en successiv förbättring av ägoförhållandena, där blir dock lantmäterikostnadema i flera fall, som den enskilde bedömer det, mycket höga i förhållande till det resultat som uppnåtts. För att underlätta successiva strukturförbättringar bör två saker kunna övervägas, dels bör lantmäteriet kunna göra jämkningar i taxorna, dels bör prövas i vad mån lantmäterikostnadema kan bli avdragsgilla i deklarationen när det gäller förrättningar som avser strukturförbättringar. Förhållandena är sådana att i vissa fall kan lantmäteritaxorna verka hindrande i jord- och skogsbrukets fortgående strukturarbete, främst när det gäller mindre och successiva strukturförbättringar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jämkning i lantmäteritaxorna, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsrätt vid beskattningen när det gäller förrättningar som avser strukturella förändringar inom jord- och skogsbruket.1] () () () () 11988/89:Sk332.
mot · GC02Bo403 · 1989-01-18 00:00:00 — 1988/89 :Bo403 av () Ändring i hyreslagen I äldre fastigheter kan det förekomma hyreskontrakt med kallhyra. Det innebär att hyresgästen själv svarar för uppvärmningen av lägenheten. I de få men dock förekommande fall, där en kontinuerlig insats från hyresgästernas sida krävs för att hålla värme i lägenheten (t.ex. vattenburen vedeldning), innebär det att hyresgästen inte kan resa bort under den del av året då frysrisk föreligger. Ett så kraftigt ingrepp i den personliga rörelsefriheten borde inte få förekomma. Ett rimligt krav är att hyresvärden är skyldig att tillhandahålla anordning för kontinuerlig uppvärmning av bostaden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i hyreslagen att hyresvärd åläggs att tillhandahålla anordning för kontinuerlig uppvärmning av hyresbostad.
mot · GC02Bo406 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89: B o406 av och (båda c) Andrad praxis vid avstyckning av bostadsfastighet Just nu pågår en kampanj om landsbygdsutveckling och det är bra. Landsbygdens framtid beror mest på hur vi lyckas lösa jordbrukets ekonomiska problem. Ett väl fungerande jordbruk är trots allt grunden som annan tillkommande verksamhet skall vila på. En viktig fråga är också att människor bor kvar eller flyttar ut och bosätter sig på landsbygden. Många är intresserade av att få köpa ett hus med några hektar mark till för att där kunna ha häst och några smådjur. Ur landsbygdssynpunkt är en sådan här bosättning intressant. Vi är övertygade om att det vore bra om man fick en möjlighet att tillåta avstyckning av fastigheter med bostad och några hektar mark. På det sättet skulle fler vara intresserade av att bosätta sig på landsbygden. Befolkningsunderlaget skulle då bli större i glesbygderna, med bättre underlag för service. Det föreligger nu ett utredningsförslag som föreslår att det ska bli möjligt att avstycka större tomter. Förslaget har remissbehandlats och finns nu på . Enligt vår mening är det angeläget att det föreläggs ett sådant förslag för . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändring av praxis för avstyckning av bostadsfastighet. i. ; ,