ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sf327 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf327 av och (båda s) Pensionstillskott till förtidspensionärer Ålderspension utgives av basbeloppet till ensamstående pensionär eller till gift vars maka icke uppnått . Till den som har ingen eller låg ATP utbetalas pensionstillskott med högst av basbeloppet. Till förtidspensionär utbetalas av basbeloppet, d.v.s. ett extra pensionstillskott. När en förtidspensionär uppnår den allmänna pensionsåldern skall enligt nuvarande regler ske en övergång till de förmåner som gäller enligt bestämmelserna om ålderspension. Förtidspensionärens pensionstillskott sänks alltså efter till hälften av det belopp som utgått . Vi kan inte anse det motiverat att en förtidspensionär - oftast gäller det en handikappad person - skall mista den förmån som det extra pensionstillskottet innebär enbart av den anledningen att han/hon inträder i pensionsåldern. Syftet med det extra pensionstillskottet är att ge en pensionsförstärkning till dem som invalidiserats eller eljest blivit arbetsoförmögna och som därför inte haft samma möjligheter som fullt arbetsföra att tjäna in ATP-poäng. Detta syfte bör man, enligt vår mening, rimligen söka tillgodose även efter det vederbörande uppnått pensionsåldern. Bestämmelsen om att de extra pensionstillskotten endast skulle knytas till utgående förtidspensioner motiverades bl.a. med att vanliga ålderspensionärer skulle kunna uppleva det som orättvist om det extra pensionstillskottet till förtidspensionärer fick slå igenom också på ålderspensionen. Det gjordes också gällande att den som hade förtidspension skulle ha en högre inkomstnivå då familjebildning skedde och då livsaktiviteten var högre än . Vi kan inte finna dessa skäl för den nuvarande ordningen godtagbara. De handikappade har normalt särskilda behov som måste tillgodoses även efter pensionsåldersinträdet. Dessa förtidspensionärer har inga möjligheter att genom frivillig pensionsförsäkring förstärka sin pension efter . Man kan med rätta framhålla att får alla vidkännas en reducering av inkomsten. Om man anser att handikappade skall ha en med andra pensionärer jämförbar ställning på ålderdomen måste man, såvitt vi förstår, jämställa det extra pensionstillskottet med andra pensionärers ATP. En modell skulle kunna vara att det extra pensionstillskottet reduceras i samband med att förtidspension övergår till ålderspension enligt samma modell som gäller vid beräkningar av ATP. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs Sf327 att hos regeringen begär att pensionsberedningen i sitt arbete beaktar frågan om pensionstillskott till förtidspensionärer i enlighet med motionen. () ()
mot · GC02Sf330 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf330 av (m) Ytterligare grader av sjukskrivning 1988/89 Sf330 342 existerar endast två grader av sjukskrivning. En patient sjukskrivs antingen till . Några mellanlägen finns inte. Denna byråkratiska stelbenthet får orimliga konsekvenser. I många fall det gäller inte minst allergiker kan det vara omöjligt att arbeta full tid. En mindre reducering av arbetstiden kan däremot vara helt tillräcklig. Ett konkret fall skall återges. Vederbörande astmatiker klarar inte av att under det närmaste året arbeta full tid. Läkaren tillråder sjukskrivning . Detta önskar även patienten. De stelbenta bestämmelserna tvingar emellertid vederbörande att mot sin vilja och mot läkarens tillrådan att endast tjänstgöra på halvtid, dvs. Den onödiga merkostnaden för samhället blir . Med större flexibilitet i fråga om sjukskrivning skulle sannolikt miljardbelopp kunna inbesparas, och många patienter skulle må bättre av att inte tvingas vara sjukskrivna i onödan. Graderingarna av sjukskrivning bör göras fler. Åtminstone ett mellanläge, , borde införas mellan nu existerande . Det borde inte vara nödvändigt att invänta rehabiliteringsberedningens hela översyn, utan denna delfråga borde kunna behandlas separat. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ytterligare grader av sjukskrivning utöver de nu gällande. 1 1988/89.
mot · GC02Sf331 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf331 av m. fl. (s) Fria läkemedel I bilaga 7 till budgetpropositionen redovisas på sid 46 och 47 vissa överväganden om fria läkemedel och högkostnadsskydd för sjukresor. Statsrådet avser att lägga en proposition i enlighet med dessa överväganden. Vi tolkar detta så att formånen att få fria läkemedel och förbrukningsartiklar är i farozonen för de grupper som har denna förmån. Övervägandena ter sig inte tillfredsställande. Nog måste det finnas andra vägar för att uppnå rättvisa än att ta från dem som har en trygghet. Klart är att antalet grupper som behöver den här typen av stöd är fler än de som omfattas därom råder inga tvivel. Vår uppfattning är att en översyn av problemområdet skall leda till att utrymme successivt tillskapas för att åstadkomma förbättringar för fler utsatta grupper. Vi lever i ett välfärdsland där solidariteten mellan dem som är så lyckligt lottade att vara friska rimligen innebär att vi gemensamt ställer upp och via skattemedel underlättar för dem som behöver vår hjälp. Detta får gärna ske genom omprioriteringar men då från områden i samhället som inte drabbar sjuka människor. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fria läkemedel. () ()
mot · GC02Sf334 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf334 av m. fl. (fp) Sjukförsäkringen Sjukförsäkringen är en av de stora delarna av socialförsäkringssystemet. Det skall ge ekonomisk trygghet vid sjukdom. ersätts en person som är borta från sitt arbete p.g. a. sjukdom av inkomstbortfallet. Korttidsfrånvaron har ökat kraftigt , liksom det s. k. sjuktalet, dvs. antalet sjukfrånvarodagar per person och år. Den statistiska förklaringen till den ökningen av sjuktalet är framförallt att andelen personer som är sjuka och uppbär sjukersättning ökat kraftigt. Orsakerna till att korttidsfrånvaron har ökat är mindre entydiga. I motion om den ekonomiska politiken utvecklar vi vår syn på hur socialförsäkringssystemets delar behöver reformeras . Problemen med starkt stigande kostnader, växande ärendebalanser osv. behöver en noggrann genomlysning. En översyn av sjukpenningförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen är nödvändig för trygghetssystemets fortlevnad. I avvaktan på en sådan genomgång som där föreslås vill vi emellertid nu föreslå vissa besparingar inom sjukförsäkringen. fanns en s.k. effektiv insjuknandedag inbyggd i sjukförsäkringen. motionerade i samband med att denna dag togs bort om att insjuknandedagen skulle effektiviseras genom att ersättning inte borde utgå första sjukdagen även om man hade sjukanmält sig , vilket var fallet tidigare. Vi anser fortfarande att det inte bör utgå någon ersättning första sjukdagen. En sådan åtgärd är långt ifrån tillräcklig för att få bukt med de stora kostnadsökningarna i sjukförsäkringen, men den är ett litet bidrag till att dämpa kostnadsutvecklingen. Från privatekonomisk synpunkt har införandet av en effektiv insjuknandedag inga avgörande nackdelar, förutsatt att en sådan regel kombineras med vissa spärrar som gör att människor med vissa handikapp, t. ex. allergiker, inte drabbas hårdare än andra. fanns en regel om att om man insjuknade på nytt från det förra sjuktillfället, räknades ingen ny insjuknandedag. Den spärregeln har visat sig otillräcklig, bl. a. för de kvinnor som har så svåra problem i samband med menstruation att de då måste vara hemma från arbetet. Av den anledningen vill vi nu höja spärregeln från 20 . En sådan höjning innebär naturligtvis att alla andra grupper som ofta är sjuka också får färre tillfällen till karensdag. Det teoretiska maximum som någon överhu vudtaget kan komma upp i blir 12. Men detta teoretiska maximum kan bara uppnås av någon som är sjuk exakt var 31 :a dag och aldrig dessemellan. För de allra flesta blir antalet karensdagar således mindre än 12. Många människor på arbetsmarknaden har avtal som skyddar dem från inkomstbortfallet under den eller ännu . För dem innebär vårt förslag att kostnaden i stället övervältras på arbetsgivaren. När arbetsmarknadens parter vill träffa överenskommelser om sådan sjukkompensation sker detta naturligtvis inom ramen för en helhetsavvägning där visst löneutrymme avsätts för detta ändamål. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om återinförande av en effektiv insjuknandedag från enligt vad som anförs i motionen. () () 1988/89 Sf334
mot · GC02Sf335 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf335 av m. fl. (c, m, fp, vpk, mp) Retroaktiv rätt till ATP-poäng för vård av barn 1982 beslutade om rätt för småbarnsföräldrar att tillgodoräkna sig ATP-poäng för vård av egna barn. För den förälder som väljer att stanna hemma hos barnen medan de är små, eller som av andra orsaker inte kan få ett annat arbete, eller kanske inte kan få barnomsorgen ordnad på annat sätt, har rätten att tillgodoräkna sig ATP-år en mycket stor betydelse. Eftersom kravet för full pension är att man intjänat pensionspoäng under blir också ofta följden den, att företrädesvis kvinnor som ägnat sig åt vården av egna barn inte når upp till erforderliga 30 pensionsår. Detta får i sin tur den konsekvensen att pensionen för vederbörande reduceras. Enligt vår mening är det ett rättvisekrav att de föräldrar som sedan ATP-systemet infördes nu får rätt att retroaktivt ansöka om att få tillgodoräkna sig ATP-år för vård av egna barn enligt de regler som gäller. Denna rätt bör gälla alla dem som efter vårdat egna barn . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utreda och inkomma med förslag om retroaktiv rätt till ATP-poäng för vård av eget barn. () ()
mot · GC02Sf336 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf336 av m. fl. (m) Sjukförsäkringen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi214 hemställs 1. att beslutar att i enlighet med motionens förslag införa nya regler i sjukpenningförsäkringen, 2. att beslutar att för nytillkommande ersättningsnivån i delpensioneringen skall vara , 3. att beslutar omfördela medel från socialförsäkringssektorn till statsbudgeten i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att beslutar att i enlighet med motionens förslag införa nya regler i föräldraförsäkringen.
mot · GC02Sf337 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf337 av m. fl. (c) Försäkringsskyddet för idrottsutövare Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Kr513 hemställs att begär att regeringen i enlighet med motionen framlägger förslag till nytt försäkringsskydd för idrottsutövare. () () () () () () () ()
mot · GC02Sf338 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf338 av m. fl. (m) Reformering av pensionssystemet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk409 hemställs 1. att begär att regeringen tillsätter en ny parlamentarisk utredning med uppgift att ge ett samlat, heltäckande förslag till en revision av ATP-systemet i enlighet med de i motionen anförda riktlinjerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om 15- och 30-årsreglema, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående KBT samt LAS. () () () () () Per Stenmarck (m)
mot · GC02Sf339 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf339 av m. fl. Förmögenhetsprövningen vid kommunalt bostadstillägg Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk411 hemställs att beslutar slopa förmögenhetsprövningen vid beräkningen av kommunalt bostadstillägg. () () () ()
mot · GC02Sf340 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf340 av m. fl. De sociala trygghetssystemen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: A809 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utformningen av de sociala trygghetssystemen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förbättrade pensionsvillkor för vård av egna barn, 3. att hos regeringen hemställer om att får i uppdrag att utarbeta förslag till hur förälder som är berättigad till ATP-poäng för vård av barn påförs detta utan egen anmälan. () () () () () () () ()
mot · GC02Sf341 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf341 Anslutning av dietister till den allmänna försäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: So515 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att legitimerade dietister bör få rätt att utföra sitt arbete inom den allmänna försäkringens ram.
mot · GC02Sf342 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf342 av och (båda c) Skaraborgsmodellen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So516 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samverkan mellan och i . () ()
mot · GC02Sf343 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf343 av och (båda mp) Taxan för privatläkare i ortopedisk medicin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So518 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att så anpassa specialistvårdstaxan att privatpraktiserande läkare kan ge patienterna ekonomisk möjlighet att tillgodogöra sig denna behandling, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att sjukgymnaster med examen i ortopedisk medicin får ta ut en högre taxa för tidskrävande ortopedmedicinska undersökningar och behandlingar. () () 1988/89 Sf343 350 1 1988/89. Nr S/343- 350
mot · GC02Sf345 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf345 av m. fl. (mp) Basbelopp och pensionstillskott En politik som är inriktad på att stoppa slöseriet med energi och andra naturresurser kräver en omläggning av skattepolitiken med högre skatter på energi, råvaror och miljöförstöring. De högre priser på transporter, uppvärmning och många varor som blir resultatet av en sådan omläggning måste bäras av alla. För att inte detta skall drabba dem med lägst inkomst föreslår att inkomstskatten sänks för dessa genom ett förhöjt grundavdrag, en s.k. skattefri zon. När det gäller pensionärer skulle med nuvarande regler alla pensionärer få kompensation för de höjda priserna genom en automatisk höjning av basbeloppet. Detta vore inte rimligt eftersom pensionärerna ekonomiskt sett inte är någon enhetlig grupp. Det är rimligt att bättre ställda pensionärer med full eller avsevärd ATP får vara med och dela kostnaden för de höjda priserna på samma sätt som mer välbeställda personer i den aktiva generationen. Däremot bör de pensionärer som endast har folkpension eller en låg ATP kompenseras för prisökningarna. Höjda skatter på naturresurser utanför basbeloppet Tekniskt kan ovanstående mål nås genom att i basbeloppet inte räkna in prisökningar till följd av höjda skatter och avgifter på energi, råvaror och miljöutsläpp. Härigenom får inte pensionärerna (liksom inte heller resten av befolkningen) någon automatisk kompensation för dessa prisökningar. För att kompensera de sämst ställda pensionärerna för de av föreslagna skattehöjningarna på naturresurser föreslås i stället att pensionstillskottet höjs. Detta föreslås ske genom att pensionstillskottet för ensamstående pensionär höjs från av basbeloppet och för makar från av basbeloppet. Även i vissa andra fall, t.ex. socialbidragsnormer, studiemedel och liknande, kan det bli aktuellt att göra justeringar av utgående förmåner när höjda priser på grund av högre naturresursskatter inte längre inräknas i basbeloppet. bör hos regeringen begära en kartläggning av på vilka områden detta bör ske. Principen skall liksom i fråga om pensionärerna vara att endast de ekonomiskt sämst ställda skall erhålla kompensation för de höjda priserna. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att prisökningar till följd av höjda skatter och avgifter på energi, råvaror och miljöutsläpp inte skall räknas med vid justering av basbeloppet, 2. att beslutar att pensionstillskottet till följd av de av föreslagna skatte- och avgiftshöjningarna från 1989-0701 skall utgå av basbeloppet för ensam pensionär och av basbeloppet för makar, 3. att hos regeringen begär en översyn av andra basbeloppsrelaterade förmåner enligt vad ovan sagts. () ()
mot · GC02Sf346 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf346 av och (båda s) Obligatorisk reseförsäkring har s.k. socialkonventioner med de flesta länder i samt ytterligare några länder, främst i . Konventionerna ger rätt till samma sjukförmåner vid akut sjukdom som det landets egna invånare har. Skyddet gäller dock endast för behandling inom den offentliga vården (som i de flesta länder inte är så utvecklad som i ) och endast en del av sjukvårdskostnaderna täcks. Kostnader för hemtransport ersätts ej. Det är också förhållandevis krångligt att utnyttja systemet. Exempelvis skall ett speciellt intyg från den svenska visas upp på den lokala sjukkassan före läkar- eller sjukhusbesök. I många fall, särskilt om resenären själv får betala sjuktransport hem, blir det stora ekonomiska påfrestningar för den enskilde. Så är också fallet om någon, t.ex. i medvetslöst tillstånd, förts till privatsjukhus. Kostnaderna för privatvården får helt bestridas av den enskilde. De privata reseförsäkringarna finns för att ge ett bättre skydd och därmed större trygghet. Men även med reseförsäkringarna finns problem. Det största är att alltför många resenärer inte tecknar någon försäkring och inte heller har hemförsäkring där reseförsäkring ingår. Omvänt betalar många för mycket för reseskyddet. Trots reseförsäkring i hemförsäkringen tecknar man en särskild reseförsäkring och, om man har en kollektiv hemförsäkring utan att ha sagt upp sin privata, kan man också vara trefalt försäkrad. Behovet av en obligatorisk och enhetlig reseförsäkring dokumenteras bl.a. av dem som direkt möter problemen, t.ex. de anställda på den avdelning inom UD som skall hjälpa svenskar i ekonomiska och juridiska nödsituationer utomlands. En obligatorisk reseförsäkring bör administreras av ett statligt organ, exempelvis . Det finns nämligen utöver skyddet för den enskilde ett annat viktigt argument för en förändring. Sjukdomar och olycksfall som drabbar utlandsresenärerna belastar i hög grad den svenska sjukvården efter hemkomsten. Detta gäller för sjukdomar från tropiska områden, men också salmonella, som ofta behöver specialbehandlas på infektionskliniker. Mot bakgrund av de höga sjukvårdskostnaderna är det berättigat att ställa frågan huruvida landstingen alla medborgare skall vara med och finansiera de kostnader det ökande resandet för med sig. Många svenskar har inte råd med semesterresor men får ändå vara med och betala dessa extrakostnader. En obligatorisk sjuk- och olycksfallsförsäkring där premierna inbetalas till , eller annat statlig organ, ger möjligheten att av fonderade medel finansiera del av landstingens kostnader för t.ex. infektionssjukvård. Med det stora antalet personer som reser skulle en förhållandevis liten premie per resa snabbt bygga upp goda ekonomiska resurser i fonden. En obligatorisk reseförsäkring skulle ge resenärerna betydligt större trygghet. Den skulle också ge samhället viss kostnadskompensation för de merkostnader för sjukvården som skadade och sjuka resenärer orsakar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en obligatorisk reseförsäkring. () ()
mot · GC02Sf348 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf348 Ersättning för psykoterapeutisk vård Medvetenheten om att många människor är drabbade av psykiska sjukdomar och problem ökar allt mer. Genom psykoterapeutisk behandling skulle många av dessa människor bli hjälpta till ett normalt liv. Eftersom det såväl råder en stor brist på psykoterapeuter som att patienterna själva ofta måste betala fulla kostnaden för behandlingen, får endast en mindre del av dem som behöver hjälp en tillfredsställande vård. Samhällets resurser är otillräckliga, som insikten ökar om att psykoterapi är en för samhället billig form för behandling av psykiska problem. Därigenom undviks ofta långa sjukskrivnings- och andra vårdkostnader. Utbildning av psykoterapeuter sker vid högskolor och i enskild regi. legitimerar de psykoterapeuter som bedöms ha tillräckliga kunskaper för att på eget ansvar bedriva psykoterapeutiskt arbete. Endast undantagsvis ersätts psykoterapeutisk behandling av , varför patienterna i regel själva måste betala hela behandlingen. Givetvis är då de egna ekonomiska tillgångarna avgörande för om vård skall sökas. Det är angeläget att alla människor oavsett ekonomiska tillgångar får möjlighet till lika vård. Det är naturligt att människor med psykiska lidanden blir lika behandlade som kroppsligt sjuka. Därför bör det prövas om psykoterapeutisk behandling hos legitimerade psykoterapeuter kan ersättas via på samma sätt som gäller för kroppsliga sjukdomar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättning genom för psykoterapeutisk behandling utförd av legitimerade psykoterapeuter.
mot · GC02Sf349 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf349 Kommunalt förtroendeuppdrag kombinerat med delpension Lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring reglerar under vilka omständigheter en person har möjlighet att få delpension. I § 8 framgår att en person som har delpension under vissa omständigheter kan ha en mindre bisyssla utan att delpensionen reduceras. Bestämmelsen är emellertid förenad med så stora inskränkningar att t ex möjligheterna till kommunalt förtroendeuppdrag är starkt begränsade. Ett villkor är t ex att den försäkrade har utfört bisysslan varaktigt före arbetstidsminskningen. Det innebär t ex att en person som har ett kommunalt förtroendeuppdrag redan i samband med delpensioneringen får andra ekonomiska villkor än den person som t ex efter ett val vill åta sig ett uppdrag som han/hon inte tidigare hade. Därtill kommer att möjligheterna att få delpension om man har ett kommunalt förtroendeuppdrag förefaller bedömas olika i olika försäkringskassor, t ex därför att den kommunala ersättningen för olika uppdrag starkt varierar inom landets kommuner och landsting. Jag anser det viktigt att så många människor som möjligt uppmuntras att engagera sig i politiskt arbete. För de flesta är detta en syssla som de ägnar sig åt , företrädesvis kvällar och . I den mån de inte erhåller någon ersättning för dessa insatser är det inte en angelägenhet för . Men om precis samma insats skulle resultera i ett kommunalt uppdrag blir frågan genast ett ärende hos enligt nuvarande lagstiftning. Förändringen kan t ex bero på att det parti personen i fråga arbetar för har gjort ett framgångsrikt val och därför fått möjlighet att tillsätta fler platser i kommunala nämnder och styrelser. Enligt min mening är den nuvarande utformningen av 8 § i lagen om delpensionsförsäkring utformad på ett sätt som i onödan förhindrar vissa människor från att åta sig politiska uppdrag. Den bör därför ändras. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ändrad utformning av lagen om delpensionsförsäkring i syfte att underlätta politiskt arbete. 1988/89 Sf349