ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02K13 · 1989-04-03 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:114 om allmänna I propositionen föreslås att de spridda bestämmelser som reglerar allmänna helgdagar ersätts med en ny lag i ämnet. Av propositionen framgår att inte skall vara allmän helgdag. 1982 antog en ny lag om flagga, och i anslutning härtill utfärdade regeringen föreskrifter om de allmänna flaggdagarna av vilka nationaldagen/är en. Genom denna åtgärd fick nationaldagen en författningsmässig reglering. Nationaldagen har kommit att uppfattas som en nationell högtidsdag. Det kan knappast råda någon tvekan om att en majoritet av medborgarna hyser uppfattningen att nationaldagen bör vara allmän helgdag. Mot en sådan förändring talar att arbetstiden skulle ytterligare minska. Från nationalekonomisk synpunkt är detta en olycklig utveckling. Enligt vår uppfattning måste emellertid intresset av att nationaldagen blir allmän helgdag väga tungt. bör därför fatta beslut med sådan innebörd. bör undersökas om någon av de existerande helgdagarna kan utgå eller flyttas. bör därför uppdra åt regeringen att överväga om detta är möjligt och återkomma till med förslag i saken. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att skall göras till 2. att hos regeringen begär en utredning om möjligheten att avskaffa eller flytta någon nu existerande helgdag. Hans Nyhage (m)
mot · GC02K14 · 1989-04-03 00:00:00 — Motion till 1988/89:K14 med anledning av prop. 1988/89:114 om allmänna anser att skall vara allmän helgdag. En gemensam dag för att uttrycka nationell och kulturell gemenskap skulle vara en tillgång för vårt samhälle. Detta bör uttryckas genom följande ändring i den föreslagna lagen om allmänna helgdagar (ändringen understruken). 1 § Med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland och , nationaldagen, nyårsdagen, , första maj, juldagen och annandag jul, även när det inte infaller , , , himmelfärdsdag, , och . 2 § Av de i 1 § angivna helgdagarna infaller fredagen närmast före söndagen närmast efter den fullmåne som infaller på eller närmast efter dagen efter sjätte torsdagen efter sjunde söndagen efter dagen efter den lördag som infaller den lördag som infaller den 31 oktober-den 6 november Med stöd av det anförda hemställs att antar lagen om allmänna helgdagar med den lydelse som föreslagits i motionen.
mot · GC02Kr13 · 1989-04-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:Krl3 av Hans Nyhage och (båda m) med anledning av prop. 1988/89:129 med förslag till medelsberäkningar för m.m. Regeringen föreslår i proposition 1988/89:129 rörande bl.a. medelsberäkningar för , att koncernen ges en förstärkning om 41,6 milj. kr. I propositionen redovisas att programföretagen inför arbetet med anslagsframställningarna har presenterat tre alternativ för medelstilldelningen. Alternativ 1 avser realt oförändrad medelstilldelning, vilket skulle resultera i en rad försämringar och inskränkningar i verksamheterna. Bl.a. skulle Radio , som efter många års oförtruten kamp äntligen fick en självständig ställning , åter bli en lokalredaktion under Radio . Detta skulle givetvis innebära ett allvarligt och stort steg tillbaka, när det gäller lokalradioverksamheten i . Alternativ 2 innebär en i förhållande till /88 oförändrad verksamhet och förutsätter, att koncernen tillförs 41,6 milj. kr. Detta alternativ skulle uppenbarligen i allt väsentligt medföra, att de ovan angivna olägenheterna kan undvikas. För lokalradion skulle ett tillskott av 5,4 milj. kr. bl.a. medföra att Radio blir en normalstation. Alternativ 3, slutligen, innebär önskemål om en reformerad verksamhet, som i jämförelse med nuläget skulle medföra ytterligare kostnader med ca 169 milj. kr. Detta skulle givetvis innebära en utbyggnad och förstärkning av verksamheten på skilda områden. Under /88 genomfördes inom en grundlig studie av verksamheten i avsikt att ange förutsättningarna för en framgångsrik radio och television i allmänhetens tjänst . 1 avvaktan på ett slutligt ställningstagande till denna studie har i sin anslagsframställning stannat vid att hemställa om ett medelstillskott enligt alternativ två ovan, vilket alltså innebär 41,6 milj. kr. Det är således detta alternativ, som också regeringen har anslutit sig till och föreslår i propositionen. Regeringens förslag innebär enligt vår mening ett klart ställningstagande till att Radio skall bli en normalstation. Det är ett värdefullt och glädjande besked, som regeringen därmed ger. I propositionen, s. 16, uttalas bl.a. följande: För lokalradions del innebär ett tillskott av 5,4 milj. kr. att de nyssnämnda olägenheterna kan undvikas och att Radio blir en normalstation. Detta måste innebära, att lokalradion skall tillföras 5,4 milj. kr. och att Radio s k a 11 bli en normalstation. 1988/89 Krl3 17 1 1988/89. 1988/89 Krl3 Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Radio bör bli en normalstation fr.o.m. den . uteslutet att kunna tolka innebörden av vad regeringen föreslår på annat sätt. Helt i enlighet med på angivna grunder gjorda anslagsframställning och med vad regeringen föreslår i proposition 1988/89:129 skall således Radio enligt vår mening bli en normalstation fr.o.m. 1990-01-01. vilket också som sin mening bör ge regeringen till känna. Hans Nyhage (m)
mot · GC02Kr7 · 1989-04-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Kr7 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:125 med förslag Mot om tilläggsbudget il till statsbudgeten /89 I propositionen föreslås bland annat under anslaget F3. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. att stiftelsen tilldelas för ny- och ombyggnad på Erlandergården. 1 stiftelsen har upprustning skett av sockenstugan i , där föddes. I samband med sockenstugans ombyggnad har även gjorts en förprojektering för en ny utställningslokal, kombinerad med en lokal för föreläsningar och studier. startades en insamling av medel för att möjliggöra förverkligande av den nya Erlandergården. Bland andra har partiordföranden för moderata samlingspartiet undertecknat uppropet för insamlingen. Insamlingen har inbringat . Den planerade nybyggnaden beräknas kosta . Enligt propositionens förslag skall det återstående medelsbehovet, , täckas genom en engångsanvisning under det ovan angivna anslaget. Föredraganden uttalar: "Jag finnér det naturligt att staten bidrar till fullbordandet av Erlandergården. Vi delar inte denna uppfattning. Initiativet till upprustningen av Erlandergården och den planerade nybyggnaden har tagits av en stiftelse. Enligt vår mening bör stiftelsen fortsätta att ha ansvaret för verksamhetens finansiering. Erforderliga medel bör kunna inflyta om den riksomfattande insamlingen fortsätter och intensifieras. 1 1988/89. () () () () Med hänvisning till den anförda hemställs att beslutar att avslå det statliga stöd som upptagits under F3. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.
mot · GC02Kr8 · 1989-04-07 00:00:00 — Motion till 1988/89:Kr8 med anledning av prop. 1988/89:129 med förslag till medelsberäkningar för m.m. Lokalradions verksamhet i har varit ett aktuellt diskussionsämne . har vi fått löften om att NU skall det bli av, en fullt utbyggd RADIO 7. Men det har inte blivit så. Det har blivit för lite pengar, det varit annat som har satsat på. Vi har känt oss lurade . 1 den nu aktuella propositionen finns det med de pengar som enligt SR:s anslagsframställning skall ge oss en fullt utbyggd Radio . Lokalradion skall tillföras ytterligare 5,4 milj. Ett ekonomiskt tillskott som ger LRAB möjlighet att förverkliga vad man så länge lovat. I föredragandens överväganden om finns det ökade anslaget med. Däremot har inte kulturministern gett någon vägledning till vad pengarna skall användas. Jag anser att det är angeläget att understryker vad säger i sin anslagsframställning att Radio nu skall bli en normalstation. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställes att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Radio .
mot · GC02N24 · 1989-04-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:N24 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:125 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 Regeringen har under fjortonde huvudtiteln, C. Energi, föreslagit att skall medverka i en bolagsbildning med med syfte att utveckla teknik inom området elkraftöverföring, med särskild inriktning mot de tekniska behov som 2000-talets kraftsystem ställer på det . Bolaget avses få ett aktiekapital om 15 milj. kr., och andel skall vara . har i skrivelse till regeringen hemställt om att få förvärva aktier i nämnda bolag samt att lämna borgen eller delägarlån till bolaget inom en ram av 50 milj. kr. Bägge frågorna kräver godkännande. Utvecklande av teknik inom området elkraftöverföring är en angelägen uppgift, och det finns ett långvarigt samarbetsförhållande i dessa frågor mellan och Asea. Aseas nuvarande bolagsform, , anser vi emellertid har förändrat samarbetsförutsättningarna vad gäller uppdelningen av ägarinflytandet. är ett transnationellt bolag med därtill hörande transnationella intressen. För att dessa intressen inte skall ta överhand i det föreslagna bolaget är det nödvändigt att förstärka det nationella inflytandet genom ett aktieförvärv som ger ägarmajoritet. Med hänvisning till det anförda hemställs att bemyndigar regeringen att godkänna att förvärvar aktier i det nybildade bolaget för utvecklingssamarbete med i enlighet med vad som anförts i motionen vad avser ägarmajoritet. (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 N24
mot · GC02N25 · 1989-04-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:N25 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:92 om ny Mot Det är bra om man mycket snart kan komma fram till en ny minerallagstiftning. Föreliggande förslag är dock enligt vpk inte tillfredsställande. Särskilt skyddet för miljön är oacceptabelt. Gruvhanteringen har alltid medfört miljöförändringar. Ett exempel är avfallshögarna från . Där har genom bakteriell läkning lösgjorts ca koppar som läckt ner till sjön . Huruvida de skador sjön fått någonsin kan läkas låter vi vara osagt. Men för att förstå vad som kan hända är det ett bra åskådningsexempel. För att öka vinsterna i gruvbrytning har exempelvis i flera sulfidmalmsgruvor (t.ex. Aitik och ) övergått till rikmalmsbrytning (rovbrytning). En ny minerallag borde innehålla hårda krav om ett fullutnyttjande av mineraltillgångar som bryts ut och tas fram i gruvorna. Brytmetoder där stora delar av mineralinnehållet lämnas kvar och kanske lakas ut i vattendragen borde beläggas med härda straffavgifter. 1 regeringsförslaget Finns en ansats att ta upp denna fråga för nytillkommande gruvor. Men beträffande de gruvor som redan öppnats nöjer man sig med att konstatera att ansvaret för det långsiktiga skyddsarbetet vid nedlagda gruvor åvilar staten. Bergsstaten kommer också med framlagda förslag att kunna ge undersökningstillstånd utan att kommuner och länsstyrelser har fått säga sin mening. Det strider mot de decentraliseringssträvanden som finns i t.ex. . Vpk vill ha en minerallagstiftning där koncessionsprövningen görs redan när man inleder undersökningarna. Miljöfrågorna får på detta sätt en ingående genomlysning även där kommun och länsstyrelse får säga sin mening. Vpk anser också att en sådan lag bör innehålla bestämmelser om hårda straffavgifter mot rovbrytning av . 1 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om koncessionsprövning och straffavgifter, 2. att avslår proposition 1988/89:92 i sin helhet. (vpk) (vpk)
mot · GC02N30 · 1989-04-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:N30 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:133 om ändring i lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. I propositionen föreslås att lagen om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m.m. skall omfatta även statliga affärsverk. Den utvidgning som här föreslås kommer i praktiken att beröra endast affärsverket FFV. Med den konstruktion regeringen valt kommer andra statliga myndigheter som inte är affärsverk att även vara undantagna från lagens bestämmelser. Regeringen konstaterar i propositionen att tillverkning i begränsad omfattning förekommer även vid vissa statliga myndigheter som inte är affärsverk. Skälet till att just affärsverk men inte andra myndigheter skall inordnas under tillverkningslagen uppges vara att affärsverkens verksamhet inte skiljer sig från den som bedrivs av bolag. Ett viktigt syfte med tillverkningslagen måste vara att förhindra att otillbörlig verksamhet förekommer. Så länge myndigheterna inte omfattas av lagen kan krigsmaterielinspektionen inte bereda sig tillträde till lokaler eller begära in deklaration om verksamheten. Vi föreslår därför att lagen kompletteras så att den också omfattar statliga myndigheter. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m.m. skall gälla alla berörda statliga myndigheter. () () fp) fp) 1988/89 N3032 | 1 1988/89.
mot · GC02Sf31 · 1989-04-10 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf31 av och (båda s) med anledning av proposition 1988/89:86 med förslag till utlänningslag m.m. Vi är oroade av de förslag till förändringar av utlänningslagen, som riskerar att försämra mottagandet av flyktingar till . Särskilt oroade är vi av de föreslagna förändringar som rör välkomnandet av flyktingbarn. Vi instämmer i vad diskrimineringsombudsmannen säger i sitt remissyttrande, då han anser att det ur humanitär synpunkt är stötande och inte hedrar vårt land att barn tas i förvar. Vi vill att flyktingfamiljer med barn skall tas emot i på ett sådant sätt att barnen skall känna att de möts av kärlek och omtanke efter sina svåra upplevelser före och under flykten. När det gäller bestämmelserna om förvarstagande av barn har lagen ändrats ett flertal gånger: 1982 ändrades lagen, så att det krävdes synnerliga skäl att ta barn i förvar på häkte eller kriminalvårdsanstalt. infördes bestämmelser om att det krävs synnerliga skäl för att överhuvudtaget ta barn i förvar. 1987 ändrades reglerna om hur och var barn som tas i förvar skall få placeras och möjligheten att placera barn i kriminalvårdsanstalt eller häkte avskaffades. 1988 fann anledning företa en undersökning om tillämpningen av förvarsbestämmelserna och regeringen uppdrog åt JK att utreda förvarstagande vid vaktdistrikt. Beskrivningen visar att det är mycket svårt att utforma regler om man vill behålla möjligheten till förvarstagande av barn. Som vi ser det finns det ingenting som talar för att de nu föreslagna förändringarna skulle kunna garantera bättre trygghet för flyktingbarnen. Vi vill värna våra traditioner vad gäller omsorg om barn och ungdomar och således säga nej till att flyktingbarn skall kunna tas i förvar. Det bör enligt vår mening vara tillräckligt att det finns möjligheter till hämtning av polismyndighet och att barnet och dess vårdnadshavare därvid kan ställas under uppsikt. De fall det rör sig om är inte så många att det inte går att genomföra en kvalificerad uppsikt där det så är nödvändigt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förvarstagande och behovet av att införa ett nytt institut, kvalificerad uppsikt, i första hand vad gäller barn. () ()
mot · GC02Sf37 · 1989-04-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf37 av och (båda s) med anledning av prop. 1988/89:86 med förslag till utlänningslag m.m. Ett uppehållstillstånd kan vara permanent eller gälla . tillämpas principen att permanent uppehållstillstånd regelmässigt skall meddelas utan föregående tidsbegränsat tillstånd, om bosättningen avses bli beständig eller i vart fall långvarig. Det enda undantaget gäller när s k uppskjuten invandringsprövning görs. tillämpas i principen om uppskjuten invandrarprövning vid s k snabba anknytningar. Det innebär att en utlänning som har anknytning till genom äktenskap eller sammanboende och detta har inletts i anknytning till inresan eller strax efter den, får ett tidsbegränsat tillstånd . Först alltså efter fyra sådana tillstånd kan vederbörande få permanent uppehållstillstånd, under förutsättning att förhållandet består. Det har successivt skett en uppmjukning av praxis, just med hänsyn till de kvinnor som på grund av misshandel tvingas bryta relationer. I det enskilda fallet tas det hänsyn till samtliga omständigheter. Främst tas hänsyn till om vederbörande misshandlas eller på annat sätt blivit illa behandlad under samboendet, om det finns barn i förhållandet, om vederbörande riskerar att bli socialt utstött vid återkomsten till hemlandet och om hon eller han hunnit bli väletablerad i arbetslivet. Vi accepterar att ordningen med uppskjuten invandrarprövning tillämpas också i fortsättningen. Vi förstår att utan denna möjlighet att pröva om det förhållande som åberopas är seriöst, skulle det bli nödvändigt att inta en betydligt mer restriktiv hållning till anknytningsinvandring vid äktenskap eller samboförhållanden, där parterna inte har bott tillsammans utanför . Eftersom denna regel är så hård har det skett en uppmjukning i praxis. Undantag från huvudregeln bör kunna göras i särskilda fall när det gäller fall med uppskjuten invandrarprövning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att det av Utlänningslagens 2 kap. 4§ punkt 1 skall framgå att undantag från huvudregeln kan göras i särskilda fall av uppskjuten invandrarprövning. () ()
mot · GC02Sk46 · 1989-04-03 00:00:00 — 1988/89 :Sk46 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:120 om dubbelbeskattningsavtal mellan och I avtal med främmande stater om undvikande av dubbelbeskattning av inkomster (och förmögenhet) finns regler enligt vilka såsom hemviststat undantar inkomster förvärvade i den andra avtalsslutande staten från beskattning här i landet. För att undvika dubbelbeskattning används två olika metoder, credit of tax- och exempt-metoden. Den förstnämnda innebär att den utländska skatten avräknas mot den svenska skatten på utländska inkomster. Exemptmetoden innebär att utländska inkomster undantas från beskattning här i landet. Den sistnämnda metoden är mycket enkel till sin konstruktion, men en komplikation är att den är kombinerad med progressionsregler. Innebörden av dessa regler är att man i tar ut progressiv skatt på de här i landet beskattningsbara inkomsterna med den skattesats som skulle varit tillämplig, om den utländska inkomsten varit skattepliktig. var alla exemptavtal försedda med detta s.k. progressionsförbehåll, men slopades progressionsklausulen i dubbelbeskattningsavtal med , , och (prop 1986/ 87:94) främst för att det skulle bli enklare att administrera och dessutom mera begripligt för den skattskyldige. Man kan då fråga sig om inte progressionsreglerna i exemptavtalen borde utgå även när det gäller andra länder än de nordiska. Flera argument för ett sådant slopande finns: 1 Det svenska skattesystemet är, och det erkänns av alla, synnerligen komplicerat och alla tänkbara förenklingar är därför önskvärda. För både skattskyldiga och skattemyndigheterna är dessutom osäkerheten stor när det gäller dubbelbeskattningsavtalen. 2 Den krets skattskyldiga som kan bli föremål för progressiv beskattning enligt exemptmetoden är i kraftigt avtagande. Detta beror dels på en övergång till credit of tax-metoden, där inte progressionsklausul är tillämplig, dels på att fler blivit skattebefriade vid utlandstjänstgöring (prop 1984/85:175). 3 Progressionsreglerna torde vara helt försumbara ur statsfinansiell synpunkt, och det är t o m tänkbart att kostnadsbesparingarna uppväger de minskade skatteintäkter det här kan bli fråga om. Det kan tilläggas att ett slopande av progressionsklausulen är en ren svensk angelägenhet och några dubbelbeskattningsavtal behöver därför inte omförhandlas. Med hänvisning till det anförda hemställs att antar föreliggande förslag om lag om dubbelbeskattningsavtal mellan och utom såvitt avser progressionsklausulen i avtalet. () () () () () ()
mot · GC02Sk49 · 1989-04-05 00:00:00 — 1988/89 :Sk49 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:132 om särskild I propositionen föreslås en särskild och tillfällig vinstskatt . Skatten föreslås utgå av beskattningsunderlaget och betalas till staten. Kretsen av skattskyldiga är samma som beträffande vinstdelningsskatten. föreslås i propositionen att det fasta fribeloppet ändras från 1 milj. kronor till 2 milj. kronor. Vinstutvecklingen i det svenska näringslivet är god och detta hänger delvis samman med att företagen endast i ringa mån behöver betala för den miljöförstöring som deras verksamhet åstadkommer. de gröna beklagar att regeringen ännu ej lagt fram några förslag om höga skatter på utsläpp av miljöskadliga ämnen. Så länge detta ej skett finns inom företagen en omotiverat hög vinstnivå. Det i regeringens proposition framställda förslaget om särskild skatt på företagsvinster är en åtgärd ägnad åt syftet att kyla av en överhettad ekonomi. Skatten kan också resultera i en måttligare konsumtion än som annars kunde befaras. de gröna menar att ur dessa synpunkter den tillfälliga skatten är motiverad. Vi vill dock betona att tillfälliga skatter av denna natur inte är ägnade att skapa förtroende för den ekonomiska politiken. De målsättningar som ovan nämnts, nämligen att förhindra överhettad ekonomi och att styra konsumtionen i en måttligare riktning, bör tillgodoses inom det permanenta skattesystemets ram, som också bör ha miljöskyddsaspekter inbyggda. Det är att hoppas att det nu planerade, nya skattesystemet kommer att fylla dessa funktioner. Vid användningen av de nu diskuterade, extra skattemedlen är det viktigt att betänka skattens tillfälliga natur och att alltså använda dem till engångsinsatser. de gröna föreslår därför att summan användes till engångssatsningar på miljön, ett logiskt ändamål eftersom mycket av storföretagens övervinster motsvaras av miljöförstöring åstadkommen av vårt teknologiska samhälle. De satsningar vi föreslår är följande: inköp av ur- och natur-skogar i bidrag till skydd för regnskogar 1,0 ,, ,, bidrag till en internationell fond för miljöåtgärder i m.fl. länder i 1,0 ,, satsningar motsvarande övervinst-skatten 3,5 ,, Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att de genom den tillfälliga vinstskatten erhållna skatteintäkterna användes enligt vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att i princip skatter av den föreslagna, tillfälliga karaktären urholkar förtroendet för den ekonomiska politiken. () ()