mot · GC02Jo416 · 1989-01-23 00:00:00 — Ökade resurser för fiskeriforskning med sin långa kust och sina många insjöar är paradoxalt nog världens största importör av produkter räknat per capita. Som framgår av nedanstående tabell är handelsunderskottet för produkter mycket stort. Den nuvarande utvecklingen leder också till att underskottet ökar . Dessutom kan sägas att vi i princip exporterar främst råvaror medan importen till största delen består av förädlade produkter. Nedan redovisas uppgifter om import och export enligt SCBs utrikeshandelsstatistik. Import och export av fisk, kräftdjur, blötdjur samt varor därav 1985-1987, milj kr 1985 1 667,8 627,6 1986 2 018,8 622,9 1987 2 316,9 703,1 Källa: SCB, Statistiska meddelanden, H10SM 8603 och 8803 Detta visar att ligger långt efter andra länder med motsvarande förutsättningar vad gäller vattenbruket och det traditionella fisket liksom på förädlingssidan. En av orsakerna till detta är den mycket låga satsningen på forsknings- och utvecklingsarbete som görs i . och har på regeringens uppdrag utarbetat en sammanställning över pågående forskning, undersöknings- och försöksverksamhet. Dessutom ingår i de bägge organens utredning förslag till framtida behov av insatser på fiskforskning i vid bemärkelse. Av programmet framgår att de nuvarande insatserna uppgår till ca 40 MKR eller av fiskets totala värde. I programmet berörs såväl fördelningen av ansvaret mellan och som de konkreta insatser som behövs för grundforskning, utvecklings- samt undersöknings- och försöksverksamheten. Utredningen föreslår att 18 MKR ställs till förfogande fördelat med 9 MKR till grundforskning samt 9 MKR till undersökning, utveckling och försök. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att får 2 MKR och 0,5 MKR. Detta är klart otillräckligt. Miljöföroreningarnas effekter på vattenmiljön har medfört kraftiga försämringar. Behovet av forskning och undersökning av effekterna för fisk och skaldjur m.m. är därför stort. Insatserna på fiskforskning är som framgår av ovannämnda siffror låga i förhållande till värdet av fiskerinäringen i total bemärkelse. Det är också lågt i förhållande till vad övriga nordiska länder satsar. Vi är i behov av ett stort internationellt kunskapsutbyte, och då måste vi också tillföra detta utbyte något av värde. Utredningen konstaterar att fiskforskningen har en lång tradition i men att bilden nu är splittrad. Förslagen i utredningen syftar till att klarlägga ansvaret och att vitalisera forskningen. I begreppet fiskforskning innefattas inte enbart fiskeribiologi. Det omfattar också undersökningsverksamhet, fiskeriteknik, ekonomi m.m. Fisket som näringsgren är av stor betydelse i många delar av vårt land. Det har stor betydelse för vår försörjning och är en viktig fritidssysselsättning. Olika former av vattenbruk är en, trots många svårigheter, växande näringsgren. Målet för den fiskeritekniska FOU-verksamheten är att nå bättre lönsamhet i fisket av vattenbruket, högre kvalitet på produkten och bättre arbetsmiljö. Viktigt är också att resultat som kommer fram i svensk och utländsk FoU verksamhet förs ut till näringens utövare. Jag anser det nödvändigt med betydligt utökade resurser för fiskeriforskningen totalt. Med hänvisning till den anförda hemställs att beviljar ett med 4,5 milj. kr. förhöjt anslag till styrelsens undersöknings-, utvecklings- och försöksverksamhet. 1988/89 Jo416