mot · GD02Kr351 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr 351 Ett bergshistoriskt museum i Vår svenska historia under de senaste århundradena är till stor del präglad av de naturtillgångar som har haft i form av järn och skogen. Grunden för det svenska välståndet har legat i den industriella utvecklingen och produktionen inom dessa sektorer. För många svenskar är begreppet Bergslagen synonymt med uppkomsten av som industrination. I teknik- och industrihistoria har en viktig roll. Den stora betydelse som Bergslag har haft i detta sammanhang grundlädes . skedde en oerhörd expansion inom bergshanteringen i detta område. Orsakerna till denna expansion var flera. I Bergslag finns de naturliga förutsättningarna väl samlade: råvaran i malmen, bränslet i skogarna och drivkraften i många vattendrag. I dagens svenska näringsliv med sin kraftigt strukturrationaliserade profil och ytterligt centraliserade produktion, är det viktigt att levandegöra den teknik- och industrihistoriska utveckling som lett från äldsta tid fram till . äger i detta avseende unika förutsättningar. Det finns rikhaltiga lämningar av vilka flera är synliga i terrängen, av olika typer av produktion, bergsmansgårdar, hamrar, hyttor, gruvor och stora industriella anläggningar. Det värmländska landskapet, framför allt Bergslag, har likaså format och präglat många uppfinnare. Ett exempel på detta är bröderna från Långban, av vilka den sistnämnde också har internationell ryktbarhet. Mot bakgrund av ovanstående finns det anledning att överväga ett inrättande av ett bergshistoriskt museum i . finns rudiment till ett sådant bergshistoriskt centra i . I detta ingår den välbevarade gruv- och bergshanteringsmiljön i Långbans i , en intressant uppbyggd bergshistorisk och industrihistorisk utställning f.n. placerad i Alsters herrgård, ett stort antal föremål av teknikhistoriskt och bergshistoriskt intresse i , , ett stort och rikhaltigt arkivmaterial från flera av de i verksamma bolagen samlat i Värmlandsarkiv, samt sist men inte minst den kompetens bl.a. i form av landets enda industriminnesantikvarietjänst som finns representerad vid i . Dessa exceptionellt goda förutsättningar gör det möjligt att med ett begränsat resurstillskott bygga upp ett bergshistoriskt museum, inom ramen för länsmuseiorganisationen i , strukturmässigt i likhet med kopplingen mellan glasmuseet och läns För att bygga upp denna verksamhet fordras dock både en personell och ekonomisk resursuppbyggnad. Genom att knyta an till befintlig museiorganisation och de goda förutsättningar som finns blir emellertid dessa resurstillskott väsentligt lägre än om en helt ny museiorganisation skulle byggas upp. Långban i , med sina exceptionellt goda förutsättningar, skulle kunna vara platsen för ett sådant bergshistoriskt centrum. Här bedrivs en begränsad museal verksamhet med bergshistoriska förtecken integrerat med . En sådan utbyggnad skulle innebära inte bara en stimulans för länets museiväsen, utan också för denna del av ur både regionalekonomisk, turistisk och kulturell synvinkel. har i fördjupade diskussioner visat intresse att ta ett ökat ekonomiskt ansvar, men kan p.g.a. ett kärvt finansiellt läge inte ensamt stå för driften. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggande av ett bergshistoriskt museum i med placering i Långban, 2. att beslutar att som ett led i detta arbete tillförs ytterligare fem grundbelopp för att utveckla denna verksamhet utöver dem som fördelas till den reguljära verksamheten. den 25 januri 1990 1989/90 Kr351