ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sf291 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf291 av m.fl. (s) Tilläggsutbetalning vid retroaktiv arbetsskadelivränta Antalet arbetsskadeärenden fortsätter att öka. Trots att försäkringskassorna i olika sammanhang tillförts resurser för arbetsskadeförsäkringen tenderar antalet ärenden som inte avgjorts att öka. Väntetiderna för enskilda är oacceptabelt långa. Alla åtgärder som kan förenkla administrationen av arbetsskadeförsäkringen är därför värdefulla. beslutade om ett förenklat beslutsförfarande vad gäller vissa lung- och hörselskador samt om en förenklad beräkning av tilläggsutbetalning av arbetsskadesjukpenning. Detta kommer säkert att ha en viss positiv effekt. En annan åtgärd som ger en sådan effekt är att förenkla beräkningen av tilläggsutbetalning vid retroaktiv utbetalning av arbetsskadelivränta. I takt med att antalet arbetsskadeärenden ökar, okar antalet arbetsskadelivräntor. På grund av ärendenas karaktär samt handläggningstiden hos försäkringskassorna avser mer än hälften av nybeviljade livräntor till viss del gången tid. Ofta är två eller längre. Enligt 6 kap. 7 § lagen om arbetsskadeförsäkring jämförd med 27 kap. 1 § lagen om allmän försäkring, skall, om en ersättning utbetalats enligt AFL eller annan författning och en ersättning enligt LAF senare beviljas retroaktivt , den retroaktiva ersättningen minskas. Minskningen skall ske med det belopp som överstiger vad som skulle ha utgetts om beslut om båda ersättningarna hade förelegat . Enligt rättspraxis (försäkringsöverdomstolen) skall ersättningarna samordnas per kalendermånad. Endast vad som utbetalats i t.ex. sjukpenning en viss månad får således räknas av från livränta för just den månaden. Ersättningar som samordnas är bl.a. sjukpenning, föräldrapenning, allmän pension, A-kasseersättning, utbildningsbidrag och socialbidrag. Inför beslut om livränta krävs därför att sådana ersättningar specificeras månad för månad brutto och med preliminärskattebelopp. Livräntan beräknas på samma sätt . Därefter sker samordning, slutlig uträkning samt meddelas beslut. Alla beräkningar görs manuellt. Samma gäller beslutsskrivning och beslutsexpediering. Livränteberäkningen kan förenklas. En metod skulle kunna vara att tidigare utbetalningar summeras per kalenderår eller för hela retroaktivtiden och därefter samordnas med livräntan. Också andra metoder är tänkbara. Enligt beräkningar skulle rationaliseringsvinsten kunna motsvara bortåt 50 årsarbetare hos försäkringskassorna. Det gäller dels tjänstemän som beräknar livränta, dels sådana som upplyser om utbetalda dagersättningar. Vidare skulle förenklingen underlätta uppgiftslämnandet för arbetslöshetskassorna och för socialförvaltningarna hos kommunerna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkning av tilläggsutbetalning vid retroaktiv arbetsskadelivränta. () () () ()
mot · GC02Sf292 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf292 av m.fl. (s) Anmälan om vårdår för ATP Den som haft pensionsgrundande inkomst kan få tilläggspension (ATP). för vilket pensionsgrundande inkomst beräknades var 1960. Om arbetsinkomsten under ett kalenderår överstiger basbeloppet med . är inkomsten pensionsgrundande. Den pensionsgrundande inkomsten fastställs av skattemyndigheten och aviseras via ADB. För att få full pension från ATP fordras enligt huvudregeln att man har eller kunde fått med pensionspoäng. Storleken räknas ut på ett genomsnitt av de pensionsgrundande inkomsterna under de 15 bästa åren. Har man pensionsgrundande inkomst för mindre än reduceras pensionen i förhållande till det antal år som fattas. Fr. o. m. 1982 kan man tillgodoräkna sig vårdår om man större delen av vårdar egna barn i hemmet. Ett vårdår jämställs med med pensionspoäng vid uträkning av ATP. Barnet får inte vara äldre än . Högst tre vårdår per barn kan därför räknas. Den som olika tider under vårdat barn och haft förvärvsinkomst som är högre än basbeloppet får automatiskt pensionspoäng. Då har vårdåret ingen betydelse. Vårdåret räknas med i de med pensionspoäng man måste ha för att få full ATP. Huvudregeln om med pensionsgrundande inkomst för att alls få ATP gäller dock alltid. För att få tillgodoräkna sig vårdår måste man lämna ansökan till . Kassan har annars ingen möjlighet att få vetskap om att någon vårdat barn. Ansökan skall lämnas senast efter utgången av vårdåret. För lämnar man alltså sin ansökan . Det är kassan som beslutar om vårdår. Det har visat sig att försäkringskassorna haft svårt att nå ut till dem det gällt med information om reglerna för vårdår. tillgodoräknades 15 000 föräldrar vårdår. var antalet nere i 3 000. Minskningen har inte kunnat förklaras. Skälen är säkert flera. Men förmodligen beror minskningen till väsentlig del på bristande kunskaper om reglerna och ansökningsförfarandet. Informationen till föräldrar i samband med barns födelse uppfattas inte eller glöms bort innan frågan blivit aktuell. I ett antal fall söker föräldrar om vårdår för sent eller avstår från att söka då de får veta den begränsade ansökningstiden. Det finns inget rimligt skäl att behålla den korta ansökningstiden. Vi föreslår därför att lagen om allmän försäkring ändras så att ansökan skall lämnas senast efter utgången av vårdåret. Då minskas risken för att föräldrar går miste om vårdår p.g.a. att de uppmärksammat möjligheten för Sexårsregeln förekommer redan inom andra delar av socialförsäkring- Mot. 1988/89 en. Reglerna för vårdår finns i 11 kap. 6 a § lagen om allmän försäkring. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anmälan om vårdår för ATP. () ()
mot · GC02Sf294 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf294 Socialförsäkringen för svenskar med tjänstgöring utomlands Det blir allt vanligare att svenskar åtar sig internationella uppdrag av allehanda slag innebärande att de vistas längre eller utomlands. Det kan gälla tjänstgöring för svenskt företags räkning såväl som uppdrag inom ideellt arbetande organisationer. Många gör ett uppoffrande och förtjänstfullt arbete långt från den svenska tryggheten och sociala välfärden. Många finner till sin förvåning vid återvändandet till att de, p.g.a. sin tjänstgöring utomlands, blivit avförda från den svenska . Som exempel kan nämnas att för att erhålla föräldrapenning gäller att föräldern skall ha varit inskriven hos allmän försäkringskassa under minst närmast före den dag för vilken föräldrapenningen skall utbetalas. Denna 180-dagarsregel drabbar individer mycket olyckligt och upplevs som orättvis. Starka skäl talar för ett bättre skydd vid hemkomsten och att dessa gränsdragningsproblem måste få en lösning. Rimligt vore att inskrivningstiden i före utlandstjänstgöringen inräknas i kvalifikationsgränsen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om socialförsäkringsskyddet för svenskar med tjänstgöring utomlands.
mot · GC02Sf295 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf295 av och (båda s) Bidraget för vård av handikappade barn Försäkrade föräldrar har för vård av barn sorn inte fyllt rätt till vårdbidrag om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov av särskild tillsyn och vård. Antalet vårdbidrag beräknas för kommande budgetår att uppgå till ca 18 900 varav 7 200 hela, 6 700 halva och 5 000 fjärdedelsbidrag. gäller följande bidragssummor: Helt vårdbidrag 53 568, halvt vårdnadsbidrag 26 784 och för fjärdedels vårdnadsbidrag 13 392. Beslut om rätt till vårdnadsbidrag fastställs av försäkringskassornas socialförsäkringsnämnder. Socialförsäkringsnämnderna besitter utan tvekan kompetens när det gäller att fastställa vårdbidragets nivå. Socialförsäkringsnämnderna och dess tjänstemän har dock uppenbara svårigheter att fastställa merkostnadsandelen och avgöra vad som är merkostnad. Erfarenheten visar att bedömningen av merkostnadsandel sker mycket olika. Någon enhetlig bedömning finns ej, inte ens inom resp. försäkringskassor, utan varje socialförsäkringsnämnd beslutar efter i stort sett egna bedömningar. Vi finner att nuvarande förhållande är långt ifrån tillfredsställande. Då merkostnadsandelen ej är skattepliktig innebär det att allt fler vill tillgodogöra sig en merkostnadsandel, vilket resulterar i överdrivna ambitioner om skattefri inkomst. Många vårdnadsbidragsansökningar innehåller orealistiska och orimliga krav om merkostnader. För höginkomsttagare kan det vara fördel att få en del av vårdbidraget skattefritt. Men eftersom den beskattningsberättigade delen är ATP- och sjukpenninggrundande så är det för låginkomsttagare ingen större fördel att få viss del av vårdbidraget skattefritt. Uträkningen av merkostnadsandelen är mycket tidskrävande och tar allt för mycket personella resurser som borde kunna sättas in på andra arbetsuppgifter. För att komma till rätta med godtycklighet och tidskrävande administration är det nödvändigt med en mer schablonmässig bedömning av merkostnadsandelen. För att även i fortsättningen ge den som önskar få hela vårdbidraget räknat som ATP- och sjukpenninggrundande bör möjligheten finnas att låta vårdbidragsmottagaren själv få avgöra om han eller hon vill utnyttja det schablonmässiga avdraget för merkostnader. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att merkostnadsandelen av vårdbidrag får bedömas efter schablonmässiga normer. () ()
mot · GC02Sf296 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf296 av m.fl. (s) Ersättning från sjukförsäkringen för psykoterapeutisk behandling Människor som har ont i själen behöver adekvat behandling och stöd på samma sätt som dem som har brutit benet. är detta dock inte fallet för de flesta människor i vårt land. Visserligen kommer landstingens möjligheter att ge psykiatrisk behandling att öka allt eftersom den öppna psykiatrin byggs ut. Landstingen kommer emellertid inte att kunna täcka behovet av psykoterapeutisk behandling inom överskådlig tid. Många måste hänvisas till privata psykologer och psykoterapeuter. Även om landstingen torde vara den huvudman som är bäst lämpad att ge psykoterapi eller åtminstone borde betala kostndema för motsvarande vård i privat regi så har kommunerna, enligt flera regeringsrättsdomar, det yttersta ansvaret. Det innebär att den enskilde får begära socialbidrag för att täcka kostnaderna i vården. I praktiken innebär detta system att möjligheterna ett komma i åtnjutande av psykoterapi, psykologisk utredning och behandling skiftar beroende på ekonomiska förutsättningar, anställningsförhållanden, bostadsort med mera. Detta talar enligt vår mening för att ersättning för psykologisk utredning och behandling utförd av legitimerad psykolog eller psykoterapeut införs i sjukförsäkringssystemet. En översyn av reglerna i detta avseende bör göras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av samhällets ansvar för ersättning för psykologisk behandling och psykoterapi.
mot · GC02Sf298 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf298 av m. fl. (s) ATP-systemet Allmänna tilläggspensionen har varit i funktion och med de forsta utbetalade pensionerna 1963. Vid ATP:s tillkomst togs stor hänsyn till personer som inte hade möjlighet att tjäna in full ATP, d.v.s. under . Personer födda fick full pension trots att de endast kunde tjäna in 20 respektive innan inträdet i pensionsålder. Utöver detta fick personer födda och tidigare ner till del av ATP med en fallande skala från av full ATP. Det innebar således att stor hänsyn togs till personer som skulle ha fallit utanför ett försäkringssystem. Tjugoåtta årsklasser fick alltså del av ATP efter mindre kriterier. Utöver detta har pensionstillskott tillkommit för att förbättra för pensionärer utan ATP. Pensionssystemet har således förbättrats sedan starten. kan vi dock konstatera att många människor har en mycket liten pension trots att tillhört pensionssystemet ATP. Som exempel kan nämnas en lågavlönad kvinna inom LO-kollektivet som börjar förvärvsarbeta och fram till under 48 med sitt förvärvsarbete har bidragit till ATP-systemet, trots att det endast krävs 30 pensionspoängår för full pension. En högavlönad person som kommit i förvärvslivet betydligt senare, ofta efter en lång studietid, kan trots att han börjar att förvärvsarbeta ändå få full ATP. En styrka i ATP-systemet är utan tvivel denna möjlighet att ha under vilka man kan tjäna in full pension. Det gäller exempelvis personer med lång studietid eller personer som tar ledigt för att utbilda sig i vuxen ålder. Men framför allt är det av stort värde för många kvinnor (och även män hoppas vi på i jämställdhetens samhälle) som stannat hemma och vårdat sina barn även ålder. Däremot borde man enligt vår mening kunna göra något för dem som trots att de uppnått 30 intjänandeår har en mycket låg genomsnittspoäng . 1 vissa länder finns redan sådana regler för den som tillhört pensionssystemet under fler år än vad som krävs för full pension. Enligt vår mening bör den nu arbetande pensionskommittén få i uppdrag att utreda frågan. 1988/89 Sf298 303 1 1988/89. Nr SJ298 - 303 1988/89 Sf298 () () Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att pensionskommittén får i uppdrag att utreda vad som i motionen anförts om komplettering av ATP-systemet.
mot · GC02Sf299 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf299 av m. fl. Småbarnsföräldrars rätt till pensionspoäng för vårdår Rätten för småbarnsföräldrar att få tillgodoräkna sig vårdår för ATP, då de vårdar barn i hemmet, infördes . Vårdår för ATP tillgodoräknas personer som på heltid vårdar barn av högst och ej får vårdår för ATP på annat sätt. Reformen mottogs mycket positivt. Vikten av att få tillgodoräkna sig vårdår för ATP man vårdar sina småbarn är en viktig jämlikhetsfråga. Tyvärr har effekten av lagen varit mycket obetydlig. En del föräldrar tycks inte nås av informationen gällande rätt till vårdår för ATP. Föräldrarna skall själva hos ansöka om tillgodoräknandet av vårdår för ATP. Nedanstående siffror visar att man ej använt sina möjligheter: År Anmälningar 1982 17038 Det är angeläget att på ett enkelt och effektivt sätt kunna ge de försäkrade den rätt som lagen om vårdår innebär. Även om föräldragruppen är relativt liten är det viktigt att deras möjligheter till poängår för en framtida pension bevakas. Vi kan tänka oss två alternativa vägar att säkra den försäkrades rätt till vårdår. Dataregistren för pensionspoäng och allmänna barnbidrag samkörs. Samkörningen bör ske i början av det år barnet fyller och omfatta åren fr. o.m. barns födelseår t.o. m. det år barnet fyller . Föräldrarnas pensionspoäng är först då registrerade för barnets tredje levnadsår. Om år med 0 ATP-poäng därvid kommer fram, bör datamässigt utfärdas en skrivelse med information om möjligheten att ansöka om vårdår för sådant kalenderår då vård av barn förekommit under större delen av året. Detta alternativ förutsätter förändring av lagen om allmän försäkring 11 kap. 6 a § fjärde stycket förslagsvis enligt följande: En förälder som vill att ett vårdår enligt denna paragraf skall tillgodoräknas, skall hos den allmänna försäkringskassa, där hon/han är inskriven, 11 1988/89. göra en skriftlig ansökan om tillgodoräknande enligt denna paragraf senast under det år bmet fyller . Ta bort kravet på vård av barn större delen av året. Förutsätt att eventuellt år med 0 ATP-poäng orsakats av vård av barn . Bevilja maskinellt, utan ansökan, vårdår till försäkrade med 0 ATP-poäng och barn . Detta bör vara möjligt genom samköming av pensionspoängsregistret och registret för allmänna barnbidrag . Samkörningen kan då begränsas till ärenden med 0 poängår. Detta alternativ förutsätter en ändring av lagen om allmän försäkring 11 kapitlet 6 a § första stycket förslagsvis enligt följande: Har en här i riket bosatt förälder under ett kalenderår vårdat ett här i riket bosatt barn, som inte fyllt , skall föräldern under de förutsättningar som anges i denna paragraf tillgodoräknas det året som vårdår. Sista stycket i paragrafen kan helt utelämnas. I övrigt oförändrat innehåll i paragrafen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om allmän försäkring så att föräldrar med barn tillförsäkras rätten till vårdår för år utan ATP-poäng. () () () () 1988/89 Sf299
mot · GC02Sf300 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf300 av m. fl. (s) ATP-uppgift på skattsedeln Genom ATP-beslutet i gavs ett mycket långsiktigt löfte till svenska folket om trygghet på ålderdomen, ett löfte som inte skall brytas. Den som går i pension skall inte behöva sänka sin levnadsstandard avsevärt, men man skall inte heller kunna tjäna mer än under sitt yrkesverksamma liv. Det sägs ofta att ATP-systemet missgynnar kvinnorna, därför att förmånerna är anpassade till ett traditionellt manligt livsmönster. Detta stämmer till en viss del. Vi skall veta att den äldre generationens kvinnor arbetade, de också. De hade hand om hushållet, skötte barn, tog extraarbete när det fanns. Men, de passade inte in i ATP-systemet beroende på att de tjänade för lite egna pengar. Män och kvinnor är därför inte ännu jämställda i ATP-systemet. Detta kommer att ske först när de stora könsmässiga skillnaderna på arbetsmarknaden försvinner, d.v.s. när kvinnor arbetar heltid i lika stor utsträckning som männen samt erhåller en högre lön för sitt arbete. Men det behövs olika former av informationsinsatser, för att människor skall bli mer observanta på sambandet mellan arbetstid/inkomst och sin framtida ATP. Ofta är det först när man blir äldre som intresset för ATPpoäng vaknar och då är det ofta väl sent. Högsta medelpoängen för ATP är 6,5. Medelpoängen räknas ut på de 15 bästa inkomståren, men för att få full ATP måste man ha haft en inkomst på minst basbeloppet plus /år. På den slutliga skattsedeln finns uppgift om den pensionsgrundande inkomsten. Vill man däremot ha reda på sin ATP-poäng måste man vända sig till . Detta anser vi vara en brist i informationen angående ATP. Vi anser att på den slutgiltiga skattsedeln skall varje skattskyldiges ATP-poäng samt högsta medelpoäng anges. Utifrån detta synliggörs ATP-poängen och man kan jämföra gentemot högsta medelpoäng. Genom denna informationsinsats tas förhoppningsvis ett snabbare steg för att utjämna de könsmässiga skillnaderna på arbetsmarknaden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ATP-poäng och högsta medelpoängen för ATP införs på den slutliga skattsedeln. () () 1988/89 SOOO
mot · GC02Sf303 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf303 av Hans Nyhage (m) Pensionärers kvarskatt Nedanstående verkliga händelse ligger till grund för yrkandet i denna motion. delades i pensionären brevlåda slutskattsedeln för . Av denna framgick att N.N. var skyldig inbetala viss restskatt. ville undvika de månatliga avdragen 1989 betalade han in hela beloppet , dvs. efter erhållandet av beskedet. Enligt anvisningar skulle detta emellertid ha gjorts . Inbetalningen godkändes således inte med mindre än att N.N. visade upp kvittot på . Om han inte gjorde detta skulle avdragen ske och de inbetalade pengarna återbetalas. Det inträffade kan förefalla vara bagatellartat men är det uppenbarligen inte för den, som drabbas av denna snäva tidsram och byråkrati. Det kan ju ändå föreligga en rad skäl för att man inte kan genomföra en dylik inbetalningsprocedur från i princip den ena dagen till den andra och då kanske inte minst om man är pensionär. Boendeförhållande, rörelseförmåga, tillgång till bank, tillfällig bortavaro kan vara några skäl. Givetvis åberopas datan som boven i dramat. Databehandlingen tar ju sin tid, heter det, och uppgifterna måste kunna matas in så, som i det här fallet, att pensionerna kan utbetalas på rätt datum. Förvisso är det så, men med dagens högt utvecklade teknik måste det rimligen kunna gå att genomföra nödvändiga transaktioner inom en betydligt kortare handläggningstid än den som tillämpar. Bevisligen går det ju att göra inbetalningen betydligt senare än och få rättelse till stånd genom att personligen visa upp kvittot. torde ha varit sista datum för detta och datan fungerade uppenbarligen. Givetvis kan det inte ifrågasättas, att inbetalningarna måste göras senast ett bestämt datum. Men det kan inte vara nödvändigt att sätta detta så, att den enskilde i praktiken endast får på sig att genomföra inbetalningen. Det är ju ingen enstaka tillfällighet att slutskattsedlarna delas under första delen av december! Varför skall pensionärerna behandlas på ett så markant annorlunda och sämre sätt än löntagarna, för vilka normalt gäller att sista datum för inbetalningen är ? Rimligen bör pensionärerna ha samma rätt som löntagarna, även om pensionen utbetalas än lönen. Om det trots allt inte går att med teknikens hjälp klara detta, så kan det ju inte vara tvingande nödvändigt, att det första restskatteavdraget måste göras på januaripensionen. Genom en forskjutning på en månad löses hela problemet! Rättvisa och hänsyn till den enskilda människan väger betydligt tyngre än det begränsade inkomstbortfall, som möjligen kan bli fråga om för staten genom tidsförskjutningen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tiden för inbetalning av restskatt. Hans Nyhage (m) 1988/89 SD03
mot · GC02Sf304 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf304 av m. fl. (c) Mot Utnyttjande av försäkringsresurser i sjukvården /89 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So440 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om utnyttjande av försäkringsresursen i sjukvården. () () () () () () 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Sf305 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf305 av m.fl. (fp) Översyn av arbetsskadeförsäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A242 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en förutsättningslös utredning av arbetsskadeförsäkringen, 2. att hos regeringen begär förslag om en förlängd samordningstid i arbetsskadeförsäkringen i enlighet med motionens () ()
mot · GC02Sf306 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf306 (c) Vårdbidrag, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So252 hemställs att beslutar att vårdbidrag och ersättning enligt föräldraförsäkringen skall kunna utgå enligt det anförda. () () () () () ()
mot · GC02Sf308 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf308 av m.fl. (fp) Ersättningen i samband med barns födelse Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A804 hemställs att begär förslag hos regeringen om förlängning av mäns fristående rätt till ersättning i samband med barns födelse . () () ()