mot · GC02Bo521 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo521 av m.fl. (s) Bostädernas inre utformning Debatten och de bostadspolitiska insatserna är fokuserade på bostadsbristen i storstadsregionerna och på de höga produktionskostnaderna. Ambitionen är att förbilliga produktionen och att undanröja alla hinder för snabba tillskott i nyproduktionen. Betydande möda har också lagts ner på bostadsområdenas yttre utformning och arkitektur och på miljöförbättringar i äldre bostadsbestånd. Däremot har diskussionen om bostadens inre kvaliteter kommit något i skymundan. Detta nya läge, som redovisats ovan, sammanfaller med en tendens mot ökad avreglering av byggandet. I samband med omorganisationen av planverket och till det nya har också ett oundvikligt avbrott skett i myndighetsbevakningen av området. Stor osäkerhet råder just nu på marknaden vad avser kvalitetsmål och målsättningar avseende utformning och utrustning av bostäder. I den aktuella bostadsproduktionen tar sig denna osäkerhet uttryck i en i och för sig önskad omprövning av gällande praxis. Om denna omprövning går ut över välbeprövad erfarenhet eller får dölja medvetna kvalitetssänkningar är den emellertid olämplig och tillför inte boendet något konstruktivt och framåtsyftande. Det finns exempel på kvalitetsförändringar som bör ifrågasättas. Dit hör t.ex. radikala sänkningar av utrymmesstandarden, reducerade inredningsoch utrustningsmängder, bristande tillgång till dagsljus och sänkt takhöjd. Kvalitetsförsämringar av nu nämnda art har dokumenterats i undersökningar finansierade av byggforskningsrådet. experter har gjort samma iakttagelse. Enskilda konsumenter har också påtalat dessa nya brister i bostadsutformningen. Av vunna erfarenheter kan man också dra slutsatsen att kvalitetssänkningar i form av sänkt utrymmes- och inredningsstandard inte heller innebär en sådan reduktion av boendekostnaderna som står i proportion till olägenhetena för konsumenterna. kan kvalitetsreduktionen medföra betydande negativa konsekvenser för t.ex. äldre eller handikappade som vill bo kvar i sina invanda miljöer. Dessa grupper har ofta särskilda behov av utrymmen för hjälpmedel och anordningar av olika slag och för assisterande personal. Ett speciellt problem utgör brister i kökens utformning och köksinredningens kvalitet. Trots att gott underlag för att åstadkomma effektiva och trivsamma kök finns tillgängligt begås många elementära misstag vid planeringen av kök. Källseparering av sopor motverkas av minskad inredningsmängd och dålig teknisk kvalitet i skåpens inredning. Trånga matlagningsutrymmen stimulerar inte till fördelning av hushållsgöromålen inom Små matplatser skapar sämre förusättningar för social samvaro . har också visat i aktuella studier att matlagning med hjälp av råvaror innebär väsentliga kostnadsbesparingar jämfört med användandet av färdigmat. Köken bör med andra ord vara arbetsvänliga och trivsamma och dessutom lättskötta. Vi motionärer anser att det finns anledning att i ökad utsträckning koncentrera uppmärksammheten på utveckling av bostadens inre planering och utformning. Åtgärder behöver vidtas till stöd för grundläggande konsumentkrav på långsiktigt god standard i nya och ombyggda bostäder. Studier bör skyndsamt genomföras avseende kvalitetsegenskaperna i nyproduktionen. Studierna bör främst gälla tätortsbebyggelsen för hyresrätt och lägga tonvikten på bostädernas utrymmes- och inredningsstandard och på för bostadsutformningen betydelsefulla stadsplaneaspekter. Berörda myndigheter måste uppmärksamma förekommande brister och vidta åtgärder i form av information, riktlinjer och ev förslag om skärpning av gällande bestämmelser för bostadslån och bygglov. Bostadskonsumenter behöver i första hand bekväma, lättskötta och funktionella bostäder. Statsmakterna måste öka sina insatser till stöd för konsumenterna i dessa avseenden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för ökat kvalitetsmedvetande vad avser bostadens inre utformning. () () 1988/89 Bo521