mot · GC02T230 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89: T230 av m. fl. (s) Kommunikationerna i 1988/89 T230-233 Efter att i följd ha haft en negativ befolkningsutveckling i bröts denna utveckling . Folkmängden har ökat både . Anledningen till den positiva befolkningsutvecklingen i länet som helhet måste tillskrivas det mycket goda sysselsättningsläget. Orderingången och produktionsvolymen i länets industriföretag har genomgående legat på en hög nivå. Detta har resulterat i stor efterfrågan på arbetskraft. Tendenser till överhettning av industriarbetsmarknaden har medfört vissa svårigheter för företagen att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Över huvud taget har haft en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden. Det återspeglar sig också i den nationella arbetslöshetsstatstiken. Länet har haft några av de lägsta arbetslöshetstalen i landet. Det kan mot denna bakgrund kanske vara svårt att med kraft hävda behovet av akuta, stora närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser för . Politiken måste dock vara långsiktig och förutseende. Idealet vore en sådan politik som innebär att åtgärder mot förutsebara kriser sätts in i sådan tid att de inte behöver inträffa. Vilka hotbilder finns för och sydöstra ? Enligt den regionala analysen av långtidsutredning beräknas den s. k. storstadstillväxten att fortsätta. Utöver storstäderna är det endast vissa s.k. stödjepunkter som beräknas få en tillväxt. Dessa stödjepunkter bedöms få betydelse för spridning av ekonomisk tillväxt och för kompetensutvecklingen. I kompetensutvecklingen får stödjepunkternas högskolor och gymnasieskolor stor betydelse. Analysen visar också på försämringar i östra och . Enligt analysen bedöms alltfler områden i bli problemområden. För att hindra verkningarna av den förutsebara strukturomvandlingen i sydöstra kan nya former för stimulans av mindre och medelstora företag behöva aktualiseras. talar om tre regioner i landet. Det är snabbväxande regioner 1 1 1988/89. I den sistnämnda ingår såväl , som . De framtida regionalpolitiska problemen drabbar således en stor region i sydöstra . Det är därför viktigt att vi till länet/regionen får sådana resurser att länet/regionen inte behöver bli ett kommande krisområde. Enligt vår mening finns det all anledning att ta ovannämnda larmrapport på allvar. För att motverka en negativ utveckling i /sydöstra krävs det därför redan nu omfattande satsningar på den s. k. infrastrukturen i detta område. Vi vill för vår del särskilt peka på betydelsen av satsningar på kommunikationerna. Särskilt angeläget är det med en upprustning av befintliga vägar och järnvägar. För och även för stora delar av sydöstra , däribland området , fyller en viktig funktion. Betydelsen av som en interregional förbindelse inom har länge betonats. Genom denna förbindelse knyts de centrala delarna av småländska inlandet, norra delarna av län och även betydande delar norr därom samman med de centrala delarna av såsom , Hässlehoms- och Kristianstadsområdena. är också av stor betydelse för handel med utlandet eftersom en mycket stor del av denna passerar via dess hamnar. Då exporten och även importen tenderar att öka är det ytterst angeläget att dessa transporter, som ofta är hårt tidspressade, underlättas så långt som möjligt. Detta kan bl. a. ske genom en upprustning av vägförbindelsema. För har det känts angeläget att i olika sammanhang peka på denna riksvägs viktiga funktion som huvudförbindelse mellan de nämnda delarna av landet och behovet av en snar upprustning av denna led. är på många områden, såsom exempelvis högteknologisk utveckling, högre utbildning och forskning samt avancerad sjukvård (regionsjukvård) centrum för . Det är av största betydelse att kan ha goda förbindelser med . Den service och de tjänster som finns där bör komma alla invånare i regionen till godo oberoende av var man är bosatt. och områdena norr därom bildar dels i flera verksamheter en gemensam region med , dels ett för många skånska företag inom industri och handel. Ett mycket stort utbyte av varor, tjänster och personliga kontakter äger rum i båda riktningarna. De mycket omfattande kontakterna inom olika delar av näringslivet i och medför att både transportintensiteten och transportvolymen blir mycket hög. Från fördelningssynpunkt är det angeläget att detta utbyte av varor och tjänster kan ske på vägar som har lika god standard som de på andra håll i landet. bör därför byggas ut så att den erhåller Europavägstandard. I detta sammanhang vill vi peka på ett annat problem med länets vägnät, nämligen bristen på medel att förbättra småvägar. Dessa utsätts för mycket hårt slitage av de tunga transporter som förekommer. Det gäller främst virkestransporter till sågverk och massafabriker i och utanför länet. är i allra högsta grad ett skogslän och borde, enligt vårt förmenande, också klassas som ett sådant. Det skulle innebära att länet kunde komma i åtnjutande av det särskilda anslag som finns för bärighetsupprustning av de allmänna vägarna. Vi föreslår att i fortsättningen skall klassas som ett skogslän och få del av det föreslagna anslaget på 622 milj. kr. för bärighetshöjande åtgärder. Järnvägstrafiken mellan /och på den s. k. kust-till-kustbanan är viktig för . Längs banan finns 16 kommuner med sammanlagt en miljon invånare. För områdets utveckling är det viktigt att ha goda gods- och persontransportmöjligheter. Många företag har järnvägen som bas för sina transporter. Banan är inte bara viktig förbindelse mellan och . Den är också en viktig länk ut i det övriga järnvägsnätet, inte minst genom anslutningarna i , , och . Företagen behöver för sin framtida konkurrenskraft ett bra transportsystem med säkra leveranser, just-in-time. Sydöst- och hör till de mest försurningsdrabbade delarna av landet. Genom att föra över mera transporter till järnväg kan de försurande utsläppen minskas. Befintligt utredningsmaterial visar, att med ett förbättrat underhåll och investeringar till rimliga kostnader i t. ex. spårupprustningar, kan restiden från kust till kust minskas inom den närmaste femårsperioden. Med modernare vagnmaterial kan restiden pressas ytterligare . Restiden blir därmed , jämfört med nuvarande ca. och transportrådets bussalternativ på . Det är därför med stor tillfredsställelse som vi kan konstatera att de investeringar som planerats väster om har tidigarelagts. Vi är också glada över att kust-till-kust-banan ingår i den basbeställning på långsiktigt bestående trafik som nu har gjort. Däremot vill vi erinra om det trängande behovet av investeringar i banan öster om . Särskilt angelägna är förbättringar mellan och . Här är spåren i ett så dåligt skick att tågen måste gå med reducerad hastighet. Om den utvecklingen får fortsätta kommer trafiken att bli lidande, de stora godstransportörerna att välja vägaltemativet och passagerarantalet att gå ner. Därför är det angeläget att förbättringsarbetet kommer igång även på denna sträcka. Detta bör ges regeringen till känna. En annan fråga av betydelse för trafiken på kust-till-kust-banan är de Mot. statsbidragsbestämmelser som enligt budgetpropositionen skall gälla för T230 Statsbidrag utgår till trafikhuvudmännen, om dessa bedriver trafik på länsjärnvägar men inte om de gör det på stomjärnvägar. Denna särbehandling av länstrafik på stomjärnvägar drabbar sträckan . Det är svårt att förstå varför det skall vara så. Vi föreslår att denna särbehandling elimineras samt att de eventuella merkostnader som detta kan innebära täcks av andra i budgetpropositionen upptagna anslag till transportrådet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av att byggs ut till Europavägstandard, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om läns möjligheter att få del av anslaget för bärighetshöjande åtgärder, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av investeringar i järnvägen /, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om särbehandling av länstrafik på stomjärnvägar. () ()