mot · GD02U521 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:U521 av m.fl. (mp) EG-anpassningen och socialpolitiken För att inte förvärra de regionala skillnaderna, arbetslösheten, ojämlikheten mellan könen och den nya fattigdomen när den inre marknadsprocessen påskyndas genom företagssammanslagningar, jordbruksnedläggningar och övrig strukturomvandling krävs dämpande sociala åtgärder på kortare sikt. Så står det på sidan 99 i den om Europasamarbetet. Det är ett anmärkningsvärt erkännande från regeringens sida av vad EG-anpassning verkligen handlar om. På vanlig svenska betyder det att regeringen medger att den inre marknadsprocessen leder till * ökade regionala skillnader, * ökad arbetslöshet, * ökad ojämlikhet mellan könen, * ökad nyfattigdom, * fler företagssammanslagningar, * fler jordbruksnedläggningar. Vid i togs inga vidare steg framåt mot den sociala dimensionen i EG. I det gemensamma uttalandet inleds avsnittet om den sociala dimensionen med följande mening: Det Europeiska Rådet bekräftar sin uppfattning från och att förverkligandet av den inre marknaden är det effektivaste medlet för att skapa sysselsättning och trygga medborgarnas maximala välfärd. Vid i 8-9.12.89 beslöts med 11 röster mot 1 () att man ska gå vidare med den sociala stadgan, men fortfarande i form av rekommendationen, utan den bindande kraft som den europeiska fackföreningsrörelsen har krävt. Svårigheterna att ge EG en social dimension kan inte skyllas på enstaka bromsare, som . Problemet ligger djupare, i EG:s och den inre marknadens grundstruktur. Statistiken visar med brutal tydlighet sanningen om arbetslöshetsläget i EG och i . Arbetslöshet i procent av yrkesverksam befolkning i (1988) Ett mycket tydligt exempel på EG:s förödande effekt på sysselsättningen är , som har dubbelt så hög arbetslöshet som , så hög som , fyra gånger så hög som och 17 gånger så hög som . En analys av EG-anpassningens effekter som gjorts inom () visar att när det gäller aktiva åtgärder intar trots sin låga arbetslöshet en tätposition. Det gäller särskilt s.k. efterfrågeskapande åtgärder, dvs. olika bidrag och skyddande verksamheter som direkt skapar jobb åt människor som har svårt att av egen kraft klara sig i konkurrensen, inte minst handikappade och ungdomar. Frågan är: Hur kommer den sortens arbetsmarknadsstöd att betraktas av EG ? Friare och billigare alkohol? EG-anpassning innebär i princip utjämning av alkoholbeskattningen. skiftar den väldigt mellan olika . I är skatten på sprit , på vin och på öl , i respektive , och . har föreslagit en utjämning så att priserna skulle öka i lågprisländerna och sjunka i högprisländerna. För del har det beräknats att EG-modellen skulle medföra att priset på en hela vodka skulle sjunka , på en hela , på en flaska vin och på öl . TCO-ekonomen har beräknat att detta kan leda till att konsumtionen av sprit ökar , av vin och av öl (8/88). Det är ett starkt krav från de sydeuropeiska vinproducenterna att få fri tillgång till nordvästeuropeiska marknader. EG-parlamentet har ju uttryckligen beslutat (1985) att vinkonsumtionen bör öka i de icke-vinproducerande ! Och har beslutat att icke-vinproducerande länder inte får beskatta vin högre än öl. Hur ska det då i praktiken vara möj- 10 ligt för t.ex. att efter EG-anpassning värja sig mot en flod av billigt Mot. Hur skall kunna uppnå målsättningen att minska alko- U521 holkonsumtionen i enlighet med WHO:s mål ? I rapporten inom EG () konstaterar svenska delegationen vid EG i att ursprunget till EG:s jämställdhetsparagraf (119 i Romtraktaten) var värnande om den fria konkurrensen. Inget företag eller land skulle kunna snedvrida konkurrensen och skaffa sig fördelar genom att ha en stor andel kvinnlig arbetskraft. Först har andra aspekter på jämställdheten börjat spela en viss roll. Men bockfoten sticker ofta fram i EG-besluten. När EG:s rådgivande kommitté för jämställdhetsfrågor föreslog fler daghem och nattarbete även för kvinnor, anfördes som motiv att det skulle inte enbart gynna föräldrar utan också företagen och regeringarna. (/Inside, 30.6.89). har världens högsta förvärvsfrekvens för kvinnor. Senast tillgängliga statistik ger följande rangordning (med avrundat procenttal för andel förvärvsarbetande kvinnor inom parentes): 1. (80), 2. (75), 3. , (70), 4. , (65), 5. (60), , , , (55), 7. , , , (50), 8. (45), 9. , , , (40), 10. , (35). När det gäller sociala förmåner av särskilt intresse för jämställdhet har inte mycket att vinna på EG-anpassning. Föräldrapenningen är visserligen något högre i ett par , men utgår under i särklass längst tid i (). Pappaledighet är ett helt svenskt påfund. Det förekommer i någon mån i , samt i om modern skulle dö eller skadas, rapporterar Näringslivets Ekonomifakta (: Det sociala skyddsnätet i och EG, ). Att EG-anpassning överlag skulle kunna främja jämställdhet är svårt att se. Läkemedel för bot - eller export? analys av EG-anpassningens inverkan på läkemedelspolitiken (och EG, läkemedelsfrågor, jämförelse mellan EG-regler och svenska bestämmelser, , ) visar bl. * Enligt EG får s.k. behovsparagraf inte förekomma i nationell läkemedelslagstiftning. Om man alltså i skulle vilja stämma i läkemedelsfloden genom att skärpa kraven på att tillverkaren måste visa att det finns ett otillfredsställt medicinskt behov, blir det inte möjligt p.g.a. EG-reglerna. * Om den svenska läkemedelsindustrin inte ska bli diskriminerad på EGmarknaden måste bli fullvärdig medlem i för gemensam läkemedelskontroll, CPMP. Om så sker kommer självständig svensk läkemedelskontroll inte att vara möjlig. * EG tillåter s.k. parallellimport, dvs. en sorts okontrollerad import av läkemedel som liknar sådana som tidigare blivit godkända. inte tillåtet i . Parallellimport av den nuvarande typen i EG skulle Mot. få konsekvenser för den svenska läkemedelsförsörjningen av negativ art, U521 då identitet med det ursprungligen godkända läkemedlet ej kan garanteras, konstaterar . * En principiell skillnad mellan EG:s krav och de svenska gäller synen på kombinationsprodukter. EG ställer inte samma strikta krav som . * betyder också att de svenska särreglerna för naturmedel för injektion och övriga naturmedel måste upphöra. Risk för sämre folkpensioner Enligt ett PM inom Pensionsberedningen, (PM lil, Svensk pensionslagstiftning och EG:s regelsystem) kommer EG-anpassning att leda till försämringar för vissa svenska pensionärer. Till skillnad från de flesta kräver inte att den enskilde ska tjäna in sin folkpension. Grundpensionen är en ovillkorlig rättighet. Vad skulle då hända om anpassade sig till EG? PM-et föreslår införande av krav bosättning i landet för rätt till full folkpension. Konsekvensen av detta blir att svenskar som bott utomlands under hela eller delar av sin yrkesverksamma tid men som efter eller i anslutning till pensioneringen flyttat hem till , skulle få lägre folkpension än . Efterhand som alla gränshinder avskaffas och alla skyddsmekanismer tas bort måste resultatet oundvikligen bli en successiv anpassning av de sociala kostnaderna - och därmed av de sociala förmånerna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att de i motionen citerade, negativa sociala verkningar som enligt regeringens årsrapport om det europeiska samarbetet befaras bli en följd av EGanpassningen icke är ett pris som är berett att betala för EGanpassning, 2. att hos regeringen begär besked om exakt vilken arbetslöshetsnivå den anser vara ett rimligt pris att betala för EG-anpassning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen icke får leda till en försvagning av den aktiva svenska arbetsmarknadspolitiken, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att icke kommer att anpassa sig till någon gemensam alkoholskattesats tillsammans med EG, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen icke får leda till någon försvagning av jämställdheten och kvinnors rätt och möjlighet till förvärvsarbete, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att icke kommer att frånhända sig sin oinskränkta rätt att självt fatta be Per () () slut om läkemedelsfrågor utan att dessa underställs EG eller annat överstatligt organ, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att folkpensionen skall förbli en medborgerlig grundrättighet för alla svenska medborgare, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att den svenska generella socialförsäkringsmodellen inte får offras för EG