mot · GC02Ub696 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub696 av () Forskningsresurser till högskolan i Regeringens framtidsgrupp har utpekat de s.k. högtryckszoner som är goda områden för utveckling och förnyelse. I dessa koncentreras humanistisk, naturvetenskaplig och teknisk kunskap till täta miljöer. Dessa områden har angetts vara /, /, /, samt /. Parallellt med beskrivningen av högtrycksområden har ett antal lågtrycksområden redovisats. Ett sådant är den sydöstra lågtryckszonen. Någon exakt avgränsning av området har inte gjorts. 1 regionalpolitiska beslut har problemen i sydösta uppmärksammats. Konkret har detta tagit sig uttryck i skrivningar om sydöstra och samt att statliga resurser i viss utsträckning har kanaliserats till området. Den regionala analysen av långtidsutredning visar att den långsiktiga utvecklingen i inger oro. Detta bekräftas också av nya prognoser som visar på en svag utveckling av antalet arbetstillfällen. Om länet skall kunna upprätthålla samma höga sysselsättningsnivå bland länsinvånarna som 1988 blir antalet arbetstillfällen otillräckligt. Den högre utbildningens och forskningens betydelse för den regionala utvecklingen slås fast bl.a. i betänkandet Regional utveckling och mellanregional utjämning. Där framhålls betydelsen av de forskningssatsningar som gjorts i och . Genom fortsatta satsningar på forskning förstärks dessa orter till stödjepunkter för hela regionen. En för de expansiva regionerna gemensam nämnare är att det i dessa finns tillgång till bl.a. kvalificerad utbildning och forskning. I arbetsmaterialet från framtidsgruppen slås fast att det råder en stor enighet om att utbildning och kompetens är nyckeln till framtiden. Däremot råder det inte enighet om kunskapsutvecklingen skall ske centralt eller regionalt. I materialet antyds möjligheten att låta någon av dagens mindre högskolor utvecklas till ett nytt . Professor har i boken , Regionens Framtid föreslagit att några medelstora högskolor skulle utvecklas för att bredda utbudet av utbildning och forskning, som de nuvarande universi teten i någon mån avlastas. Han har visat att det skulle vara mest fördelaktigt att göra satsningarna på de högskolor som har någorlunda kapacitet (, , samt /). Genom att en satsning görs på dessa orter har man lättare att uppnå den s.k. kritiska massan som enligt flera bedömare är nödvändig för forskning och utveckling av kreativa miljöer. Fördelarna med att satsa på dessa orter är flera. Det främsta torde vara de regionalpolitiska motiven. Genom en utbyggnad av fasta forskningsresurser på några orter erhålls möjlighet att bygga upp nya stödjepunkter för tillväxt. Detta åstadkommes lämpligen lättast där det finns vissa resurser. Vid val av de orter som bör komma i fråga bör också behovet av regionalpolitiska insatser i respektive region beaktas. Även tillgängligheten och betydelsen för regionen som helhet har stor betydelse. Från finns det tre högskoleenheter i sydöstra (, och ). är den klart största av dessa både vad gäller anslag och antalet nybörjarplatser. är också den av högskolorna som har den mest omfattande forskningsverksamheten. Enligt SIND:s rapport om de små och medelstora högskolorna var den totala FoU-volymen vid dessa /86 35 milj.kr. Närmare 1/4 av denna forskning skedde vid högskolan i . har den ökat ytterligare i omfattning, bl.a. med hjälp av medel från . Vid högskolan i fanns fyra adjungerade eller assisterande professorer. De adjungerade professorerna ger en viktig koppling till den tillämpade forskningen inom näringslivet. Två extra professorer med tjänstgöring till i och vid i . Dessa professorer säkerställer det vetenskapliga sambandet med grundforskningen och möjliggör forskarutbildning i . presenterades ett forskningsprogram med nio programområden: arbetsmarknadspolitik, datorbaserade informationssystem, didaktik, enterprenörskap och företagsutveckling, kommunikation och språk, organisationsteori, regional historia och regional utveckling, systemekonomi samt transportekonomi och materialadministration. Detta forskningsprogram utvecklas . En sammanslagning av avgränsande områden till ett tematiskt forskningsprogram med fyra olika programområden diskuteras. Ett samarbete med högskolorna i och skulle förstärka programmet. I grundsynen för utvecklingen i slås fast att de regionala organen bör inrikta sitt arbete på att arbeta för att utvecklas till ett universitet med egna forskningsresurser. Detta markeras ytterligare genom att utbildning och forskning är ett av fem prioriterade nyckelområden. Även vid en avgränsning enligt mittavståndsprincipen för en ny forskningsenhet i sydöstra (avgränsat gentemot universiteten i , och ) visar det sig att får ett stort omland. Detta innebär att forskningsresurser i får betydelse för en stor region. Dessutom innebär detta att torde erbjuda bäst möjligheter att avlasta de forskningsenheter som finns . Möjligheterna till en fysisk utbyggnad av högskolan är mycket goda. En stor del av högskolans verksamhet finns på Teleborgsområdet. kommer mer av högskoleverksamheten att lokaliseras dit genom att vissa utbildningar flyttar till Videumområdet som ligger i omedelbar anslutning till högskolan. Genom kopplingen till Videum finns goda möjligheter att knyta forskningsverksamheten nära samman med regionens näringsliv. finns s.k. forskarrum tillgängliga och utnyttjade i . Ytterligare skäl som talar för fasta forskningsresurser till är de synergieffekter som kan uppstå tillsammans med redan befintlig forskning vid bl.a. glasforskningsinstitutet och vissa företagsutvecklingsavdelningar (Fläkt och Telub). är alltså inne i en starkt expansiv period. Det är väsentligt att ytterligare steg tas på väg mot att högskolan utvecklas till ett universitet. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskningsresurser till .