mot · GC02Fi64 · 1989-05-10 00:00:00 — 1988/89: Fi64 av m. fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringspropositionen) Bakgrund och allmänna bedömningar Efterfrågan och tillväxten i världsekonomin har varit hög . Kapacitetsutnyttjandet i industrin har i många utvecklade länder ökat successivt liksom efterfrågan på arbetskraft. uppgick den ekonomiska tillväxten i industriländerna till och arbetslösheten sjönk till något . Världshandelsvolymen ökade 1988 med . Mellan de tre stora länderna , och kvarstår dock stora obalanser även om underskott minskat 1988 till motsvarande av BNP. Den höga efterfrågan har medfört förbättrad lönsamhet i industriländernas näringsliv och kraftigt ökade investeringar. De ökade investeringarna har lett till höjd produktivitet, vilket till en del verkat inflationsåterhållande. Det finns dock nu klara tecken på överhettning i många länder länder som , , , och och starka farhågor för ökad internationell inflation. Inflationen har i ökat under såväl 1987 som 1988. var inflationen i OECD-området och hade inflationstakt ökat till . På det internationella finansiella området finns också farhågor för att den fortsatta finansieringen av stora bytesbalansunderskott skall leda till en förtroendekris för dollarn. Härtill kommer skuldkris som inte lösts och vållade svåra oroligheter i . Den svenska ekonomin är enligt alla nu gällande ekonomiska bedömningsgrunder överhettad. Arbetslösheten är internationellt sett rekordlåg och industrin som arbetar för högtryck har svårt att få den personal den vill ha för att kunna klara den stora orderingången. Ett ansträngt arbetsmarknadsläge innebär att kampen om dem som arbetar blir hård och den industri som betalar högre löner har lättare att få personal. Vi får på detta sätt en inflationspress i den svenska ekonomin. Varuefterfrågan i landet är hög och det beror på att medborgarna har mera pengar att köpa för och att det är lätt att låna pengar för konsumtion. Sedan lånemarknaden avreglerades har utlåning för konsumtion ökat mycket kraftigt och vi är i den situationen att hushållssparande är negativt. Hög varuefterfrågan och god tillgång till pengar innebär också att inflatio- Mot. 1988/89 nen drivs framåt i . kommer hushållen att tvingas till en Fi64 lägre konsumtion när lånen skall betalas tillbaka. Efterfrågan på svenska exportprodukter har varit och är mycket god. Svensk industri har på ett mycket skickligt sätt kunnat utnyttja den långvariga högkonjunkturen dels genom att kunna leverera stora mängder kvalificerade produkter dels genom att utnyttja möjligheterna till att ta rejält betalt för produkterna. Exportindustrin uppvisar mycket stora vinstmarginaler och företagen går mycket bra. Den svenska inflationstakten är i genomsnitt betydligt högre än den i våra stora konkurrentländer. Det kan leda till att svenska produkter kan få det svårt att konkurrera vid samma kvalitets- och servicenivå om tillverkningskostnaderna ökar snabbare i än utomlands. Den svenska handelsbalansen är positiv och det beror på den goda svenska exporten i kombination med att oljeprisernas och dollarkursemas låga nivå har gynnat . Däremot är bytesbalansen negativ beroende på att tjänstenettot och turistnettot är negativa. Till detta kommer att svenska företag har gjort mycket stora investeringar utomlands . Den ekonomiska tillväxten i är lägre än inom OECD-området i genomsnitt och har varit det . Det är svårt att klara kombinationen mellan hög ekonomisk tillväxt, hög sysselsättning och begränsad inflation. 1.2 Den offentliga sektoms problem I ett samhälle där man produktionsmässigt ligger invid taket för produktionskapaciteten uppstår det störningar i de delar av samhällsekonomin, som inte har lätt att reagera på löneökningskrav och på reformer av arbetets innehåll och ledning. Delar av den offentliga sektorn har därför svårigheter att behålla sina anställda och det ger problem bland annat för vård och omsorg. Dessa problem har troligen också samband med den genomsnittligt mycket höga bildnings- och kunskapsnivån i och de förväntningar på meningsfullt arbete som detta skapar. De företag och organisationer, som kan erbjuda goda kombinationer av meningsfullhet och inflytande, kommer att ha det lättare att anställa och behålla anställda och lönetrycket kommer då inte att bli så markerat. 1.2.1 Reformering av den offentliga sektorn För den offentliga sektorns framtid och trovärdighet är det nödvändigt att se till att reformera den så att den bättre klarar medborgarnas och de anställdas krav och förväntningar. Att det nu är svårigheter får inte tas som intäkt till den nu i konservativa kretsar populära hetsen mot den offentliga sektorn och dem som arbetar där. En väl fungerande offentlig sektor är en av den svenska demokratins grundpelare och alla politiska partier har ett gemensamt ansvar att se till att den verkligen ges förutsättningar att fungera. Det är en viktig solidaritetsfråga. 1.2.2 En effektivare vård Vården är en viktig del av den offentliga sektorn. successivt reduceras om skademängden i samhället minskar genom radikal minskning av trafikolyckor och färre arbetsskador. En förbättrad miljösituation bidrar till att minska de miljörelaterade sjukdomarna. Att minska vårdbehoven är det bästa sättet att effektivisera vården. 1.3 Den dåliga produktivitetsutvecklingen I proposition 150 och i många andra sammanhang oroas man mycket av den dåliga produktivitetsutvecklingen inom det privata näringslivet mätt med de metoder som man nu har. Problemet med dessa metoder är att de är behäftade med betydande fel då de har svårt att på ett vettigt sätt beakta de kvalitetsförändringar, som sker i ett utvecklat industrisamhälle. Det är utomordentligt lätt att registrera produktivitetssänkningar, som i praktiken är produktivitetsförbättringar därför att produktkvaliteten är så mycket högre. Hade de svenska produktivitetsförändringarna varit så dåliga, som man mäter dem till, skulle inte svensk industri ha kunnat hävda sig så bra som den har gjort och handelsbalansen hade haft ett helt annat utseende än . Det finns med andra ord besvärande mörkertal i en väsentlig del av den offentliga ekonomiska statistiken, som måste rättas till. Det är oroväckande att viktiga ekonomisk-politiska beslut fattas på bräckliga underlag. 1.4 Ekonomi, ekologi och ohämmad ekonomisk tillväxt I ett samhälle där man i de styrande kretsarna inte vill se eller förmår se att det finns samband mellan ekonomi och ekologi har de senaste årens ekonomiska utveckling ansetts vara mycket bra och finansminister har därför fått mycket beröm för den s. k. tredje vägens ekonomi. Men det finns en baksida som vi kan ta del av via massmedia, böcker och genom att själva se vad som händer i miljön. Det är den galopperande miljöförstöringen. Denna leds av industriländerna med deras ekonomiska krav på ständigt ökad materiell förbrukning. Industriländernas ledstjärna är att ständigt öka den ekonomiska tillväxten. Om minskar sin ekonomiska tillväxt under vissa tal eller hamnar på lägre nivåer än andra länder betraktas detta som en katastrof och ledande politiker talar . Från industrins sida räknar man ut hur mycket mera vi skulle ha konsumerat om tillväxten hade varit högre. De som tänker på detta sätt och planlägger landets ekonomi med dessa utgångspunkter har helt glömt bort sambandet mellan ekonomi och ekologi. En annan negativ sida av den okritiska tillväxtpolitiken är den ökade belastningen på människorna. har antalet arbetsskadeärenden fördubblats till över 100000, förtidspensioneringen ökade med nära 60000 personer till upp emot 350000. Inom sjukförsäkringen är det framför allt långtidssjukskrivningen som ökat. Industrisamhället som system har hitintills byggt på fyra helt ohållbara förutsättningar: 15 1. obegränsad tillgång på lagrad energi 2. obegränsad tillgång på råvaror 3. obegränsad tålighet hos naturen mot påverkan 4. obegränsad fysisk och psykisk tolerans hos människan mot ändringar i livssituationen. Det går inte att bygga ett samhälle på illusioner om obegränsade tillgångar och tålighet. Vi ser ju trots allt omkring oss att vi har klara fysiska och psykiska begränsningar, som vi måste beakta. Vi har tre sätt att komma till rätta med dagens problem i : Intensiv upplysning så att vi som medborgare och konsumenter medvetet väljer en skonsammare livsstil. Upplysnings- och utbildningskampanjer som det naturliga steget spelar här en stor roll tillsammans med det stora och viktiga arbete som alla olika natur-, miljö- och konsumentorganisationer utför i . Ekonomiska styrmedel med hjälp av skatter och avgifter. Tvingande lagstiftning när inget av de övriga sätten är framkomligt. Den ekonomiska politiken måste präglas av att vi börjar minska miljöförstöringen och förbrukningen av icke förnyelsebara råvaror. Detta kan ske genom att beskatta råvaror, energi och farliga utsläpp högre än samt genom sänkta skatter på mänskligt arbete. Deta skulle leda till bättre hushållning med ändliga icke förnyelsebara resurser som olja, kol, gas och av skilda slag. Lägre beskattning av mänskligt arbete leder till att det lönar sig att laga, reparera och återanvända. Dessa förändringar i skattesystemet måste kombineras med beskattning av farliga utsläpp för att göra det lönsamt för företagen att minska sina utsläpp. 1.4.1 En miljömedveten skattepolitik Inom skatteområdet bör man använda två typer av skatter: Finansieringsskatter, dvs. de skatter som har som huvuduppgift att ge samhället de ekonomiska resurserna att klara gemensamma uppgifter. Styrskatter, dvs. de skatter som används för att styra mot klart uttalade samhällsmål av både fysisk och social art som t. ex. utsläppsskatter för att klara miljön och råvaruskatter för att spara lättillgängliga icke förnyelsebara råvaror till kommande generationer. Många styrskatter har den egenskapen att de minskar med tiden allt eftersom de ger önskat resultat. De kan ändå lämna ett visst bidrag till finansieringen av offentlig verksamhet. Styrskatter skall ej vara utformade som momsen, dvs. ingående skatter skall inte vara avdragsgilla för företagen, eftersom de då mister sin styrande effekt. då vi levde med illusionerna om de obegränsade tillgångarna och den obegränsade tåligheten hos natur och människor tycktes det vara acceptabelt att grunda varors och tjänsters priser enbart på de företagsekonomiskt motiverade kostnaderna. när vi är medvetna om de fysiska och psykiska begränsningarna måste också de samhällsekonomiska kostnaderna tas in i priset på varor och tjänster. Detta är styrskattemas stora uppgift. De som kan ta fram produkter, som under tillverkningen ger små skador Mot. 1988/89 och en god hushållning med råvaror, får möjligheter att sälja sin produkt billigare än de som inte klarar detta. På liknande sätt blir den vara, som förorsakar små skador, billigare i sin användning än den som ger mera skador. Styrskatterna skall inom marknadsekonomins ramar komplettera de vanliga företagsekonomiska kalkylerna för att sända signaler in i samhället om bättre val. Detta tänkande leder till att det nu gängse ekonomiska styrmåttet BNP måste kompletteras med andra mått som speglar resursanvändningen av människor och natur. En viktig förutsättning för en fungerande och ansvarsfull ekonomisk politik är en god miljö. har en internationellt sett utomordentligt hög materiell standard. Att merparten av världens befolkning skulle leva på det sätt vi gör i och de andra rika länderna vore en fysisk omöjlighet. Att visa internationell solidaritet måste innebära att vi svenskar aktivt verkar för att ändra vårt miljöförstörande levnadssätt och drastiskt minskar vår konsumtion av jordens ändliga råvaror till fromma både för världens fattiga länder och kommande generationer. 2, Regeringens förslag och de grönas motförslag de gröna delar regeringens uppfattning att den svenska ekonomin är överhettad och att det därför är riktigt att vidta åtgärder för att minska överhettningen och den stigande inflationen. Men de åtgärder som skall sättas in måste vara miljörelaterade dvs. vara så utformade att vi nu kan påbörja ett arbete för att komma till rätta med våra verkliga problem miljöproblemen. Regeringen ser överhettningen som ett kortsiktigt konjunkturproblem, som kan lösas med akuta åtgärder . de gröna har en mera långsiktig syn på överhettningsfrågoma, dvs. den viktiga uppgiften är att långsiktigt minska resursslöseriet på ett ansvarsfullt sätt. Problemet med regeringens proposition 1988/89:150 är att den inte på någon punkt har lyckats frigöra sig från de grundläggande illusioner, som industrisamhället av bygger på. Det är orsaken till att vi där inte finnér några förslag av betydelse som kan relateras till vår aktuella fysiska verklighet. Regeringen vill kortsiktigt komma till rätta med överhettningen genom 1. att göra varor dyrare genom en generell höjning av den allmänna momsen , 2. att göra arbetskraften dyrare genom en höjning av arbetsgivaravgiften i hela landet och med i storstadsområdena, 3. att höja skatterna på alkoholhaltiga drycker och tobak, 4. att slopa mjölksubventionema som skulle innebära att mjölkpriset stiger med ca per liter i konsumentledet. 2.1 Arbetsgivaravgifterna Mot- 1988/89 de gröna säger nej till höjningen av arbetsgivaravgifterna. Att höja arbetsgivaravgifterna strider mot grundprinciperna i de grönas ekonomiska politik som säger att vi skall sänka skatterna på mänskligt arbete och höja dem på råvaror, energi och farliga utsläpp. Det de gröna har sagt i sitt budgetförslag är att arbetsgivaravgifterna skall varieras på så sätt att de skall sänkas inom vården och omsorgen samt dessutom utanför de ekonomiskt överhettade områdena. För att göra det gynnsammare att starta och driva företag i , på och i de delar av , och som inte redan har hög sysselsättning, vill de gröna sänka arbetsgivaravgiften i dessa områden , dvs. ca en fjärdedel. Staten övertar ansvaret för att betala motsvarande del av de olika försäkringspremier, som ingår i arbetsgivaravgiften. De nuvarande stödområdena A, B och C ingår i de områden, där de gröna vill sänka arbetsgivaravgiften, men även de orter längs där stora delar av skogsindustrierna och andra processindustrier ligger. De kompenseras därigenom helt eller delvis för de höjda energiskatter och miljöskatter som de måste betala till dess de har ställt om till miljövänligare och energieffektivare teknik. Till detta kommer att de gröna vill att arbetsgivaravgifterna inom sjukvård, äldre- och handikappomsorg också skall sänkas . de gröna anser att drivmedelsskatterna måste höjas på följande sätt: Höjd bensinskatt med per liter för oblyad bensin Höjd bensinskatt med per liter för blyad bensin Höjd kilometerskatt som motsvarar skattehöjningen för blyad bensin. Möjligheten att helt överföra skatten till dieselbränslet utreds Skatt på flygbränsle som motsvarar per liter Omläggning av fordonsskatten till skatt på bränslet För övriga energislag vill de gröna att det skall tas ut skatt på energiråvaran i enlighet med följande tabell: Energiråvara Energiskatter i öre/kWh Kol för elproduktion 3,0 18 Olja för elproduktion Gas för elproduktion Kärnbränsle för el 3,5 (/år) För elkraft från vattenkraft vill de gröna att den skall beskattas vid källan med /kWh för gammal vattenkraft och /kWh för ny vattenkraft. Konsumtionsskatten för el avskaffas . För den energiintensiva industrin har vi i en speciell skattesubvention som ger företag energiskattebefrielse för de delar av energiskatten som överstiger 1,av produkternas försäljningsvärde. Det gör att de allra största energislukarna klarar sig undan stora prishöjningar och skattehöjningar på energiområdet. Det är inte rimligt att det är på detta sätt eftersom också industrin måste vara med och spara energi. Industrin är utomordentligt kostnadsmedveten. Det innebär att ökade energikostnader kommer att göra industrin intresserad av att spara. de gröna föreslår att den speciella energiskattesubventionen successivt urholkas genom att procenttalet för skattebefrielse höjs till 2,. Målet skall sedan vara att genom successiva höjningar helt avskaffa storförbrukarsubventionen . De industrier som på detta sätt får höjda energikostnader ligger i de flesta fall i de delar av landet där de gröna vill sänka arbetsgivaravgifterna . De höjda energiskatterna kan medborgarna motverka genom ett konsekvent energisparande i vardagslivet. För att detta skall få verklig fart behöver medborgarna en god rådgivning och det är en uppgift för samhället att organisera och betala för denna rådgivning. de gröna säger bestämt nej till förslagen i sittande utredningar att i samband med en momsbeläggning sänka punktskatterna på energi. Detta skulle bara leda till att användningen av olja, kol, gas och elkraft skulle öka och att inhemska förnybara bränslen motarbetas. Helt i strid med gällande riksdagsbeslut. Det ur miljösynpunkt mest gynnsamma transportsättet måste gynnas av samhället medan de som bidrar till att förstöra miljön måste motverkas. Det är därför som de gröna föreslår de kraftiga skattehöj- 19 ningarna för drivmedel inklusive drivmedel för flyget, som är obe- Mot. Den föreslagna skattehöjningen för flygbensin bör kunna fördelas Fi64 så att 1: per liter drabbar själva bränslet medan per liter i genomsnitt tas ut som en landningsavgift för att också det internationella flyget skall betala sin del av miljöförstöringen och för att det skall vara möjligt att sätta låga landningsavgifter för trafik på och övre Höjda kostnader för transporter på landsväg och i luften borde bidra till att dessa skall minska i omfattning och i stället leda till ökad användning av tåg, lokal rälsburen kollektivtrafik och sjöfart. I många delar av landet har medborgarna inga möjligheter att välja kollektiva transporter för att kunna ta sig till sina arbeten. För att kunna bibehålla en levande landsbygd måste de som bor i dessa områden få viss kompensation för de fördyringar som de höjda skatterna medför. I budgetmotionen avsattes 1 000 milj. kr. till ett extra glesbygdsstöd för att klara denna fråga. På detta område är de gröna öppet för diskussioner och förslag. Syftet med de höjda skatterna är att få så många som möjligt att ändra sina körvanor. Vi har alla möjligheter att sänka hastigheterna och därigenom spara bränsle och sänka transportkostnaderna. Detta kan också ske genom samkörningar och bättre planering av bilkörningarna. En viktig del i denna omstrukturering av det svenska transportsystemet är att järnvägarna byggs ut i en takt, som är långt högre än den som är beslutad. de gröna kräver att det nu upprättas en plan för en kraftig utbyggnad av det svenska järnvägsnätet och att det fattas ett principbeslut om att satsa 65000 milj. kr. fram på denna utbyggnad. Det närmaste året bör ytterligare 1 500 milj. kr. avsättas för järn vägsutbyggnad utöver vad beslutat. Fram vill de gröna att det skall satsas 15000 milj. kr. på eldriven spårbunden kollektivtrafik i storstadsområdena. Inom denna ram bör det nu avsättas ytterligare 500 milj. kr. för att bygga ut den lokala spårbundna trafiken. Högre transportkostnader för landsvägstransporter kommer att leda till att det inte blir lika lönsamt att frakta varor långa sträckor. Det kommer att gynna lokal produktion tillsammans med de sänkta arbetsgivaravgifterna utanför de ekonomiskt överhettade områdena. De ökade järnvägsinvesteringarna kan delvis finansieras genom att dra ned på nyinvesteringar i vägnätet. Således föreslås att anslagen till investeringar i nya vägar minskas med 1000 milj. kr. och anslagen till investeringar i ökad bärighet med 600 milj. kr. 2.5 Skatter på alkohol och tobak de gröna ställer sig i princip bakom de förslag som regeringen har kommit med men menar att skatterna måste höjas mycket mera än vad regeringen föreslår i proposition 150. de grönas förslag, enligt tidigare motion, är att skatterna på sprit och tobak höjs och skatterna på vin och öl . Reklamen bidrar starkt till den rådande överhettningen och innebär ett omfattande slöseri med papper. de gröna vill därför att reklamskatten skall fördubblas. Vi har också i en särskild riksdagsmotion föreslagit att skatten läggs om för att skilja mellan reklam och produktinformation. Den rika av förpackningar är en del av det omfattande slöseriet i den svenska ekonomin. En förpackningsskatt kan ha en dämpande verkan på viljan att köpa varor speciellt i engångsförpackningar. Det måste vara en del av regeringens medvetna miljöpolitik att stödja utvecklingen av alternativ till engångsförpackningar. de gröna föreslår en avgift på förpackningar av aluminium och plaster. de gröna säger bestämt nej till förslaget om avskaffade mjölksubventioner. Pensionärer i dagens lever under mycket olika villkor. Många pensionärer med full ATP har det mycket gott ställt och måste liksom många bättre ställda barnfamiljer och vuxna utan barn räkna med att ta på sig en ekonomisk uppoffring för att rädda miljön och minska slöseriet med naturresurser. Pensionärer som bara har folkpension eller folkpension med låg ATP bör hållas skadeslösa för de ökade energikostnader m. m., som förslag innebär. Allra sämst har de s. k. undantagandepensionärema som inte får något pensionstillskott. Dessa pensionärer måste få en ekonomisk förbättring. Konkret föreslår de gröna följande åtgärder som rör pensionärernas ekonomi: 21 2.9.1 Justerat basbelopp och höjt pensionstillskott De höjda skatter på energi m. m. som de gröna föreslår skulle med nuvarande beräkningsregler för basbelopp påverka basbeloppet men bör inte göra det, för annars får alla pensionärer automatiskt kompensation i form av högre basbelopp och därmed högre folkpension och ATP. Endast pensionärer med bara folkpension eller med låg ATP bör kompenseras. de gröna föreslår att pensionstillskottet höjs från 0,48 till 0,50 gånger basbeloppet för ensamstående och motsvarande för gifta pensionärer. 2.9.2 Pensionstillskott till undantagandepensionärerna Undantagandepensionärema föreslås få samma villkor som övriga folkpensionärer, dvs. rätt till pensionstillskott. 2.9.3 Höjda ATP-avgifter och ändrade placeringsbestämmelser Regeringens förslag om att höja ATP-avgiftema och göra motsvarande sänkning av folkpensionsavgiftema är knappast påkallat av omedelbara finansieringsproblem för ATP-systemet. Det förefaller som om det främsta motivet till att förslaget om en så drastisk förändring lagts fram just nu är att kunna slussa över en del av de pengar som tas in i regeringens åtstramningspaket till AP-fondema. de gröna anser i stället att dessa pengar skall användas till avbetalning på statsskulden för att minska statsskuldsräntorna och därigenom förbättra ekonomiska läge inför eventuellt kommande konjunkturavmattning och fortsatta skatteomläggningar. ATP-systemets fortsatta finansiering måste bedömas i ett större sammanhang där även förslag från den sittande pensionsberedningen bör vägas in. Inte heller föreslagna förändringar av AP-fondernas placeringsregler är av akut karaktär. De kan därför anstå till ordinarie budgetproposition. Ett bastillägg bör ersätta nuvarande bostadsbidrag för barnfamiljer. Detta innebär att bostadskostnaden inte räknas in i underlaget utan att det endast är hushållens inkomst och antalet barn som avgör storleken på stödet. Detta leder till att hushåll i glesbygden, som ofta har betydligt lägre bostadskostnader än i storstäderna, får lika stort bastillägg som hushåll i storstäder, om inkomsten och antalet barn är lika. Alla barnfamiljer som får bostadsbidrag får med vårt bastillägg ett ökat stöd. Bastillägget ger barnfamiljer ökade ekonomiska möjligheter att bo i hela och gör det lättare för dem som bor i områden med höga hyror att flytta till mindre heta områden. Bastillägget skall beräknas på följande sätt: Bastillägg = 2 100 + 480 X antal barn (max 3) (0,20 X hushållets månadsinkomst). Bastillägget kan ses som en del av kompensationen för de fördyrade Mot. 1988/89 transportkostnader som följer av de grönas ekonomisk-ekolo- Fi64 giska politik.