mot · GC02Ub312 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub312 Elevers arbetsrättsliga ställning vid arbetsplatsförlagd gymnasieutbildning beslöt att inleda en treårig försöksverksamhet med en reformerad gymnasial yrkesutbildning. Beslutet innebar bl a att yrkesutbildningen förlängdes från två till och att delar av utbildningen förlädes till arbetsplatser under särskilda handledare och med tillsyn av skolan. Försöksverksamheten inleddes med 6 000 platser och i årets budgetproposition finns förslag om en utökning med ytterligare 4 000 platser till totalt 10 000 intagningsplatser. En viktig fråga, såväl i den föregående utredningen om en reformerad yrkesutbildning som i den därpå följande propositionen och i riksdagsbeslutet, gällde elevernas arbetsrättsliga ställning under den del av utbildningen som skulle förläggas till arbetsplatser. I propositionen skrev föredragande statsrådet bl a att utbildningsmoment som förlagts till arbetsplats skall: utföras under direkt ledning av för ändamålet särskilt utbildad handledare, vilken är anställd på arbetsplatsen men under dessa moment medverkar i utbildningen. Då eleverna inte får lön under utbildningen och då utbildningen i sin helhet är direkt kursplanestyrd kan arbetsgivare som tar emot elever inte förfoga över dessa för produktionsbehov utan det är enbart arbetsgivarens åtagande att ställa resurser till förfogande för vissa klart definierade utbildningsmoment som är avgörande för vad eleverna kommer att utföra på arbetsplatsen. Han anförde vidare: Mellan enskild elev och arbetsplats träffas således inget avtal. Elev uppbär inte lön, utan erhåller studiestöd som andra studerande." Det senare är ett viktigt konstaterande eftersom alla elever i gymnasieskolan bör ha en jämlik ställning i detta avseende så att ingen elev frestas att välja studieväg på grund av särskilda ekonomiska förmåner. 1 riksdagsbeslutet underströks särskilt att frågan om elevstatus inte var avtalsbar och att "det bör ankomma på regeringenatt vidta de åtgärder som krävs för att elevstatus skall säkras vid arbetsplatsförlagd utbildning." Tyvärr har parterna på delar av arbetsmarknaden inte kunnat enas om att upprätthålla denna elevstatus vid den arbetsförlagdadelen av utbildningen varför stora delar av försöksverksamhetenkan komma att avbrytas och därmed hela reformen äventyras. Det har även anförts av att man ser uppenbara svårigheter vid den nära förestående utläggningen av det utökade antalet försöksplatser. Det bör också noteras att skolan har gjort ett åtagande gentemot de elever, som efter omval, har antagits till en treårig utbildning. I den situation som uppkommit torde det inte återstå några andra möjligheter för att hävda sin uppfattning än genom lagstiftning. Vi föreslår därför att antar bilagda förslag till lag om elevs arbetsrättsliga ställning vid de utbildningsmoment som förlagts till arbetsplats. På grund av frågans brådskande karaktär bör behandlingen i utbildningsutskottet inledas med förtur. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anta bifogade förslag till lag om elevs arbetsrättsliga ställning vid de utbildningsmoment som förlagts till arbetsplats. () () () () 1988/89 Ub312 Förslag till Lag om elevs ställning i viss gymnasial utbildning Härigenom föreskrivs följande: När elever genomgår arbetsplatsförlagd utbildning utanför skolan i ett ämne på en sådan studieväg, som har inrättats med stöd av förordningen (SÖ-FS 1988:84) om försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan 1988/891990/91, skall de inte betraktas som arbetstagare. Avtal som innebär något annat är utan verkan. Denna lag träder i kraft den