ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk352 · 1989-01-23 00:00:00 — av m.fl. (m, fp, c) Skattereglerna vid generationsskiften i familjebolag Problemet med de höga arvs- och gåvoskatterna ställer till svåra problem vid generationsskiften i familjeföretag. Situationen är den att ett framgångsrikt småföretag inte utan orimliga effekter kan överföras till nästa generation genom arv eller gåva. Företagets substans finns i fastigheter, maskiner m.m. vilket innebär att företagets tillgångar inte kan realiseras utan att företaget raseras. Vid ett arvsskifte händer det därför inte sällan att hela företaget måste säljas. Arvingar kan visserligen få anstånd med skatten eller låna till densamma men detta väger endast i mycket ringa del upp de höga arvs- och gåvoskatterna. Trots att dessa problem länge varit uppenbara och att det gjorts vissa ansatser till förbättringar, har man genomfört lagstiftning som försvårar generationsskiften. Det gäller bl.a. den slopade avdragsrätten för s.k. egendomslivräntor och förmögenhetsbeskattningen av kapitalförsäkringar tagna efter . Vidare har en dom i högsta domstolen bidragit till att ytterligare försvåra situationen. Denna dom innebär i korthet att den s.k. lättnadsregeln - värdering till av substansvärdet inte får tillämpas när mottagaren av gåvan lämnat en s.k. vederlagsrevers. Flera företagare som redan överlåtit sina företag på detta tidigare godtagna sätt kan därför komma att drabbas av mycket högre skatter än vad de hade anledning att räkna med när rättshandlingarna företogs. Vid ett skattepliktigt värde (av substansvärdet) av företaget på . blir arvsskatten för en ensam arvinge inte . och belastningen på företaget vid 75 procents marginalskatt . Det är ingen överdrift att påstå att den maktkoncentration vi upplever inom näringslivet delvis är en direkt följd av våra höga kapitalskatter. Om man finner att växande familjeföretag skall vara en viktig beståndsdel i det svenska näringslivet och därtill finner att det skall vara möjligt att överföra familjeföretag från en generation till en annan måste arvs- och gåvobeskattningen i samband med generationsskiften i familjeföretag avsevärt lindras. Med stöd av ovan hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om avsevärt lägre arvsoch gåvoskattesatser i samband med generationsskiften i familjeföretag, 1* 1988/89.3sami. 2. att beslutar att kapitalförsäkringar sorn tas för att möjliggöra ett generationsskifte i familjeföretag befrias från förmögenhetsskatt. () () () () . Högmark (m) () 1988/89 Sk352
mot · GC02Sk353 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (m, fp,) Beskattningen av OTC-reglernas införande har positivt påverkat möjligheterna för litet större familjeföretag att skaffa fram riskvilligt kapital. Över 70 företag finns noterade på OTC-listan. De nya reglerna har varit positiva för dem som vill sprida ägandet utanför den vanliga ägarkretsen utan att därför förlora kontrollen över företaget. OTC-introduktionen har troligtvis också underlättat för dessa företag att möjliggöra en professionalisering av verksamheten genom bl. a. ökade möjligheter att rekrytera kvalificerade styrelseledamöter. Vid introduktionen på OTC-listan förutsätts i regel att de gamla ägarna behåller av aktiekapitalet. Man vill tillförsäkra företaget en lugn och trygg vidareutveckling. Denna tanke fullföljdes emellertid inte när det gällde arvs- och gåvobeskattning av . Medan i likhet med icke börsnoterade aktier fick värderas till av substansvärdet vid förmögenhetsbeskattningen gällde tidigare vid arv och gåva det betydligt högre marknadsvärdet. Eftersom småföretagaren till skillnad från en traditionell ägare av börsaktier slår vakt om att få behålla det avgörande inflytandet över företaget inom sin familj eller inom den aktiva gruppen av delägare medförde tillämpningen av börsreglerna vid arv eller gåva en omöjlig situation. Vid ett arvsfall blev denna policy svår att vidmakthålla och kunde lätt framtvinga ett icke önskvärt ägarbyte. I och med antagandet av regeringens proposition 1986/87:54 gjordes en justering i positiv riktning vad gäller värderingen av vid arv och gåva. Efter utgången av 1986 skall vid arv och gåva dessa aktier värderas till av noterat värde. Tvärtemot intentionerna vid införandet av OTC-reglerna höjdes emellertid förmögenhetsskatten på . Från att ha värderats till av substansvärdet skall nu dessa tas av marknadsvärdet vid förmögenhetsbeskattningen. Detta betyder att förutsättningarna för OTC-introduktionen rycks undan och att den ekonomiska situationen för dessa företag inte blir den förutsedda. För att inte givna förutsättningar skall rubbas och företagen drabbas av effekter som ej var förutsebara vid OTC-introduktionen bör i stället för de gällande reglerna tas av substansvärdet både vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om kapitalbeskattning av innebärande att dessa skall värderas till av substansvärdet vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattning. () () 1988/89 Sk353
mot · GC02Sk355 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk355 av m.fl. (c, m, fp) Avdragsrätt för till s.k. kompanjonförsäkringar Det är inte ovanligt att nya småföretag startas som kompanjonföretag. Detta gäller inte minst inom service och byggbranscherna. Ett av skälen är att man på detta sätt skaffar nödigt kapital. För dessa företag kan olika typer av förvecklingar inträffa som gör att företagets framtid äventyras. För att i möjligaste mån undvika att ett kompanjonföretag måste upphöra exempelvis p.g.a. dödsfall har försäkringsbolagen en s.k. kompanjonförsäkring där delägarna försäkrar varandra, varigenom verkningarna av en förveckling elimineras och företaget kan leva vidare intakt. Kompanjonförsäkringar är emellertid mycket ekonomiskt betungande för respektive delägare. Premierna, som av förklarliga skäl är stora, är inte avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. När det däremot gäller pensionsförsäkringar är premierna avdragsgilla vid inkomsttaxering och beskattning sker först vid utfallet. Inom ramen för vissa regler skulle också de s.k. kompanjonförsäkringspremierna kunna vara avdragsgilla och bli föremål för beskattning först när försäkringen utfaller. Med dagens höga skatteläge kan det vara svårt att avsätta tillräckliga medel för till kompanjonförsäkringar. Det borde därför ligga i samhällets intresse att ge verksamma företag bättre förutsättningar att överleva exempelvis vid generationsväxlingar. Frågan om införande av avdragsrätt för kompanjonförsäkringar har av utskottet antagits skola prövas av företagsskattekommittén. Denna har emellertid ett mycket omfattande uppdrag varför frågan sannolikt inte kommer att kunna prioriteras. Något förslag i denna för kompanjonföretagen så viktiga fråga har ännu inte kommit. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att regeringen måtte utreda frågan om möjligheterna att medge avdragsrätt för till s.k. kompanjonförsäkringar.
mot · GC02Sk356 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk356 av Per () Tjänstebilsbeskattningen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:T214 hemställs att hos regeringen begär förslag om en neutral tjänstebilsbeskattning i enlighet med vad som i motionen anförts. 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Sk357 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk357 av () Folkpensionärernas marginalskatter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf265 hemställs 1. att beslutar att avtrappningen av folkpensionärernas extra avdrag på grund av förmögenhet avskaffas års taxering, 2. att hos regeringen begär skyndsam översyn av och förslag till ändrade regler för avtrappning av folkpensionäremas extra avdrag på grund av ökande inkomst i syfte att begränsa marginaleffekterna.
mot · GC02Sk358 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk358 av m.fl. (fp, m, c) Vinstandelssystemet Intresset för olika former av vinstandelssystem (VA-system) har ökat . Orsakerna till detta är flera. Så här beskriver löntagarfondernas upphovsman fördelarna med dessa: Produktionen ökar, intresset för företagets ve och väl växer, kakan att dela på blir större, motivationen och lojaliteten stiger. Dessa synpunkter bekräftas också av olika SIFO- och IMU-undersökningar som genomförts . En undersökning som publicerades visar att av anställda vid storföretag som låtit sina anställda köpa konvertibler vill ha någon form av individuell vinstdelning. av allmänheten uppger i andra undersökningar att de anser VA-system bra för företagen, de anställda och för samhället. Trots dessa oomtvistliga fördelar delas inte de anställdas och allmänhetens inställning till VA-system av . Denna har istället påverkat regeringen att belägga avsättningen som en arbetsgivare lämnar till en s.k. vinstandelsstiftelse med arbetsgivaravgifter (prop 1986/87:20). Denna åtgärd kan komma att minska intresset för införandet av vinstandelssystem. En sådan utveckling vore emellertid olycklig av flera skäl. Därför bör besluta om ett avskaffande av arbetsgivaravgifter på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse. Vidare bör, inte minst mot det missnöje som uttrycks från arbetsgivarhåll över erfarenheterna av de kollektiva löntagarfonderna och inte minst de positiva utvecklingsmöjligheter som system med andel i vinst inrymmer, regeringen samla in och dokumentera uppgifter om fungerande vinstandelssystem. Då det främsta hindret för att få till stånd ytterligare företagsanknutna, individuella vinstandelssystem torde vara dagens beskattningsregler är det angeläget att pröva hur beskattningsreglerna skulle kunna förändras för att underlätta inrättandet av frivilliga vinstandelssystem. Det bör ankomma på regeringen att göra en sådan prövning. Med stöd av det ovan anförda hemställs [att beslutar avskaffa arbetsgivaravgifter på bidrag arbetsgivare lämnar till s.k. vinstandelsstiftelser,1] 1* 1988189. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts angående vinstandelssystem. land (m) () () () () (m) () 1988/89 Sk358 1 1988/89 :Sf267
mot · GC02Sk359 · 1989-01-20 00:00:00 — av m.fl. (m) Fastighetsskatten m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo405 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för fastighetsskatt enligt vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för schablonbeskattning av småhus enligt vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny utformning av småhusbeskattningen, 4. att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för reparationer utförda i schablontaxerade småhus enligt vad som anförts i motionen, 5. att hos regeringen begär förslag om ändrad realisationsvinstbeskattning av fastigheter enligt vad som anförts i motionen, 6. att hos regeringen begär förslag om ändrad realisationsvinstbeskattning av bostadsrätter enligt vad som anförts i motionen, 7. att hos regeringen begär en utredning om reglerna för allmän och särskild fastighetstaxering i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GC02Sk36 · 1989-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1988/89:71 om begränsad Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N375 hemställs att avslår prop. 1988/89:71. 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02Sk360 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk360 av m.fl. (m, fp, c) Avdragsrätt för arbetsrättsliga skadestånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A723 hemställs att beslutar återinföra arbetsgivares avdragsrätt för allmänna skadestånd inom arbetsrätten. () () () ()
mot · GC02Sk361 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk361 av och (båda c) Nuvarande arvs- och gåvoskatteregler försvårar generationsskiften i företag. I ett stort antal fall omöjliggör skattereglerna i praktiken att företaget förs över till nästa generation. Förslag måste därför tas fram för att underlätta generationsskiften. Vissa åtgärder kan direkt vidtas utan föregående utredning. Särskilda lättnadsregler är införda för att lindra verkningarna av arvs- och gåvoskatten. Lättnadsreglerna innebär att skatten endast betalas på av företagets substansvärde. Dessa regler är dock inte tillräckliga. De gäller exempelvis inte om företagaren successivt vill överlåta företaget till barnen han kanske vill dela ansvaret och successivt avveckla sitt engagemang. Då måste gåvoskatt i stället betalas på av bolagets substansvärde. Gåvoskatten är progressiv. är skattesatsen och på nivån . Ofta måste företagaren låna pengar eller sälja delar av rörelsen för att kunna betala gåvoskatten. Skatten betalas med inkomstbeskattade pengar vilket medför att den reella belastningen på grund av arbetsgivaravgifter och marginalskatter blir mycket hög för företaget. Härigenom omöjliggörs i praktiken successiva överlåtelser genom direkta gåvor. Effekten av begränsningen av lättnadsreglernas tillämplighet till ett gåvotillfälle är orimlig. För att behålla kontinuiteten i företaget är det viktigt att generationerna kan arbeta sida vid sida som kompanjoner. Detta måste även kunna avspeglas i ägarförhållandet och det ekonomiska ansvaret. Successiva gåvor kan dessutom göra det lättare att lösa ut syskon som inte kan eller vill arbeta i företaget. Den nuvarande ordningen försenar eller omöjliggör i vissa fall ett normalt generationsskifte. Reglerna motverkar således ett rationellt beteende. I småföretagen - företag med mindre än 200 anställda - arbetar av alla sysselsatta i det privata näringslivet. De små företagens livskraft har en avgörande betydelse för regional utveckling och balans. Arvs- och gåvoskatten medför att företagen tappas på likvida medel som i stället hade kunnat användas till samhällsnyttiga investeringar. Mot denna bakgrund är det viktigt för både anställda och företagare med rimliga regler i samband med generationsskiften. Bl.a. bör lättnadsreglerna kunna användas även om företaget skänks bort successivt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att regeln om att företagsförmögenhet skall värderas till skall gälla även för successiva överlåtelser vid gåvobeskattning och 2. att hos regeringen begär en snabb översyn av generationsskiftesproblematiken i övrigt för att underlätta generationsskiften i familjeföretag. () () 1988/89 Sk361
mot · GC02Sk362 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk362 av () Avdragsrätten för pensionsförsäkringar Avdragsrätten för privata pensionsförsäkringar begränsas till ett basbelopp eller av inkomsten mellan ett och två basbelopp. Varje make har således oavsett inkomst rätt att dra av var sitt basbelopp för privat pensionsförsäkring. Män har fler och större privata pensionsförsäkringar än kvinnor på grund av sin starkare ekonomiska position. grundar sig ena makens ekonomiska ställning bl.a. på familjeinsatser från andre maken. I sådana fall finns anledning för ena maken att även betala en privat pensionsförsäkring för sin make/maka. Om ena maken har pensionsförsäkring är det rimligt att även den andre maken har en sådan. I en familj har ju makarna gemensamt ansvar för barnens tillsyn, uppväxt och försörjning. Den ekonomiska tryggheten i familjen bör då också vara gemensam. Skulle parterna gå skilda vägar bör båda ha rätt till en framtida trygghet som grundar sig på insatserna under de år som gått. Det är därför rimligt att makar kan betala pensionsförsäkringar för varandra. Fördelningen av pensionsavdragen mellan makarna bör avgöras inom familjen - makarna skall ha möjlighet att stödja och hjälpa varandra. Familjen är en gemenskap och lagen skall inte stimulera till att den ena parten kan berika sig på den andres bekostnad. Avdragsrätten skall således tillfalla den som betalar försäkringen och gälla gemensamt inom familjen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagändring i enlighet med vad i motionen anförts avseende gemensam avdragsrätt inom familjen för privata pensionsförsäkringar.
mot · GC02Sk363 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk363 av () Avdragsrätten för arbetsresa med bil Den landsbygdskampanj sorn pågår över hela landet strävar bl.a. till att möjliggöra för fler människor att bosätta sig på landsbygden. Därigenom åstadkommer man en positiv utveckling i stället för den negativa trend som varit den förhärskande. Engagemanget hos många enskilda människor tyder på att det finns ett behov att skapa större möjligheter för flera människor att välja bostadsort och även förändra sin livsstil. För att möjliggöra ett ökat boende på landsbygden krävs bl.a. att det finns bra kommunikationer. I vissa delar av vårt land är bilen det enda medel som står till buds. De människor som bor i tätort, främst de större orterna, och kan använda sig av allmänna kommunikationer för arbetsresor får en betydande del av det allmännas stöd till skillnad från glesbygdsbon som ofta drabbas av ökade kostnader och avdragsbegränsningar. De som bor i glesbygd och de som vill flytta utanför tätorten ser naturligtvis med oro på signaler som innebär att bilavdraget försämras i den stora allmänna skatteomläggningen som aviseras. Det har nämnts att de första fem milen undantas vid beräkning av bilavdrag. Det betyder för en person som har 10-12 mils resa till och från arbetet. Detta innebär att klyftan ytterligare vidgas mellan de som bor i glesbygd och tätort när det gäller resekostnader. För att utjämna dessa skillnader borde möjligheten till avdrag för månadskort bortfalla för de som bor i tätorter med goda kommunikationer. Det allmännas stöd har redan kommit denna grupp människor tillgodo genom stats- och kommunala bidrag till kollektivtrafiken. Inom den givna ekonomiska ramen bör sedan omfördelningar kunna ske. Målsättningen bör vara att förbättra de ekonomiska möjligheterna att utnyttja bilen som färdmedel i de delar av landet som inte har en utbyggd kollektivtrafik. Detta innebär självfallet att de försämringar av bilavdraget som omnämns i samband med skatteomläggingen inte kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bilavdrag för arbetsresor.
mot · GC02Sk364 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89 :Sk364 av och (båda fp) Skogsvårdsavgiften som fått karaktären av vanlig skatt bör återfå sambandet med skogspolitiken. finns inga rimliga proportioner mellan den avgift som landets skogsägare betalar och den tillsyn som utövas och de bidrag som utbetalas. Tillsynen utövas med utgångspunkt från skogsvårdslagen med tillämpningsföreskrifter som är ett detaljerat och svåröverskådligt regelverk som starkt beskär skogsägarnas handlingsfrihet. Mängden av regler kan leda till osäkerhet om vad som är tillåtet och därmed minska skogsägarnas vilja att engagera sig i det egna skogsbruket. Lagens rätt att styra kan också leda till storskaliga misstag och ryckighet i åtgärderna betingat av aktuellt mode inom skogsbruket (jfr 5:3 lagen och bevarandet av hagar). Krav på bestämda föryngringsmetoder hindrar flexibilitet och försämrar därmed ekonomin. Utvecklingen mot variation i trädslag och skogsbruksmetoder motverkas också av stelbenta regler. Skogsbrukets ökade användning av fackmän i det privata skogsbruket har skapat dubbelarbete; tjänstemän gör samma jobb som rådgivare och konsulter inom den ekonomiska föreningsrörelsen och privata skogsföretag. Det är framförallt två former av bidrag som är kopplade till skogsvårdsavgiften. Bidrag till 5:3 skogar Den kraftiga ökningen av skogsavgifter motiverades främst av behovet av finansieringen av bidrag till 5:3 skogar. Rambeloppet var 1982/. Det har minskat till lil och bör enligt vår uppfattning helt försvinna, eftersom det driver fram ur naturvårdssynpunkt olämpliga åtgärder. 5:3-bidraget bör ersättas med ett bidrag som skall ha till syfte att reducera skador och felaktigt avverkad skog. Skogsbilvägar är i allmänhet lönsamma för skogsägaren. Något statsbidrag bör normalt inte utgå. Men det kan ibland vara motiverat med bidrag för att stimulera vägdragningar som är positiva ur samhälls- och natursynpunkt. Det kan också i vissa fall vara motiverat med bidrag för att åstadkomma samverkan mellan olika markägare. De belopp som borde komma ifråga blir dock avsevärt lägre . Mot denna bakgrund anser vi att skogsvårdsavgiften måste sänkas rejält. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skogsvårdsavgiften radikalt sänks så att den endast motsvaras av kostnader för en övergripande tillyn. () () 1988/89 Sk364
mot · GC02Sk366 · 1989-01-13 00:00:00 — 1988/89 :Sk366 Avsättning av skogsföretagens vinster till inköp av naturskog Naturvård är en viktig angelägenhet för vår generation. Den pågående och accelererande artutarmningen är en av vår generations allvarligaste frågor. utrotas växter och djur på planeten . Dessa utrotade arter kan aldrig återskapas! Nedhuggningen av de tropiska regnskogarna är särskilt tragisk och bidrar starkast till artutarmningen. Men även i de svenska skogarna sker en trivialisering av flora och fauna till följd av det moderna, rationella skogsbruket. Dikningar, skogsvägar, kvävegödsling, satsning på ensartade planteringar med främmande trädslag och andra åtgärder medför en stark reducering av livsutrymme för många växter och djur i den svenska skogen. I en gammal fuktig urskog kan det finnas över 8 000 olika växter och djur! En utdikad, välstädad och rationellt skött skog hyser ofta mindre än 2 000 arter, dvs. av den svenska skogsmarken nedanför fjällområdena är skyddad. Vissa län, t.ex. mitt eget hemlän , har en helt skandalös situation vad gäller arealen skyddad skog. (=en tusendel) av skogen i åtnjuter skydd. I grannlänet är situationen ännu värre. Detta kan jämföras med att har skyddat , och av sina skogsmarker. är alltså sämst på att skydda sina ur- och naturskogar! Detta kan också jämföras med att - ofta fattiga - länder i tropikerna skyddar långtmer av sin natur, i en del fall upp till av skogsarealen. Med nuvarande anslag för markinköp på 40 milj. kr. tar det att enbart skydda de mest skyddsvärda områdena i den av gjorda urskogsinventeringen (vilket betyder av skogsarealen). Med årets förslagsanslag på 100 milj. kr. skulle det ta . För att skydda av skogsarealen skulle det ta med det nya högre anslaget bibehållet år . Många värdefulla skogsområden kommer att avverkas bort under det närmaste årtiondet på grund av naturvårdens svaga ställning i . databank för hotade arter visar att situationen är ytterst allvarlig. riskerar att internationellt få ett ännu sämre rykte vad gäller naturvård - vilket allvarligt försämrar vår trovärdighet i miljövårdsfrågor internationellt sett. En bärande princip för natur- och miljövården bör vara att varje näring tar sitt fulla ansvar för verksamhetens negativa påverkan. De svenska skogsföretagen beräknas redovisa vinster på totalt ca . Skogskonjunkturen har varit god och vinstnivån förväntas bli hög även . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att de svenska skogsföretagen åläggs att avsätta 300 milj. kr./år, eller totalt 1 500 milj. kr., till ett särskilt konto som disponeras av för inköp av skogsområden i . 1988/89 Sk366
mot · GC02Sk367 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk367 av (vpk) Dödsbos kostnader för vård och skötsel av gravplats Kostnader i direkt samband med en begravning kan belasta dödsboets tillgångar. Däremot får inte kostnader för vård och skötsel av gravplats dras från dödsboets tillgångar. Det går visserligen att teckna olika typer av avtal, för den som själv vill, om vård och skötsel av sin egen framtida gravplats. Jag anser dock att kostnaden för vård och skötsel av gravplats borde kunna belasta dödsboets tillgångar. Som skäl vill jag bland annat anföra den vanliga situationen att folk flyttar och bosätter sig permanent långt från sina anhöriga och därför har svårt att ta eget ansvar för vård av anhörigas gravplats. Många som lämnat sin hembygd skulle säkert känna en trygghet om de visste att anhörigas gravplats finge en normal skötsel av kyrkogårdsförvaltningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om möjlighet att belasta dödsbo för kostnader av normal vård och skötsel av gravplats.