mot · GC02U319 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:U319 av m fl (mp) Forskning om militära omställningsfrågor har ett långvarigt internationellt engagemang i frågor som rör samband mellan nedrustning och utveckling. arbete har väckt respekt och internationell uppmärksamhet. Ett internationellt genombrott var den särskilda grupp som utredde frågan i FN 1981. De förslag som där lades fram följdes sedan upp i utredningen med sikte på nedrustning 1984 (SoU 1984:62), som också givits stor internationell spridning. En fortsättning var UD:s utredning En politik för nedrustning och utveckling (1988) med flera konkreta förslag. Ett av dessa var att upprätta en särskild kunskapsbank i om försvarsindustrien omställning från militär till civil produktion. Ett förslag om en sådan kunskapsbank har, på UD:s uppdrag, utretts och lagts fram (om inrättandet av en kunskapsbank för omställningsfrågor, , ). Förslaget har emellertid inte följts upp i budgetpropositionen 1989. Internationellt har problemen kring alternativ produktion för försvarsindustrin varit viktiga frågor inom freds- och miljörörelserna. De har setts i samband med hur det militär-industriella komplexet fungerar. Genom att ge alternativa möjligheter minskas anledningen för beslutsfattare att ge nya militäranslag enbart av sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl. Frågorna har också lyfts fram internationellt. innebär att verklig nedrustning, om än i begränsad skala, genomförs. Hela vapensystem elimineras. Delar av dem, bl a transportfordon, görs om till civil användning. I anges att fabriker som tidigare producerat missiler nu ska tillverka kylskåp och barnvagnar. President talade om att en omställning av krigsindustri till civil produktion är en realistisk möjlighet. En rad förslag och åtgärder har givits från sovjetisk sida, bl a förslag om att upprätta en nationell omställningsplan, likaväl som omställningsplaner för särskilda försvarsföretag. En forskargrupp föreslås studera frågorna och lämna en rapport till FN. I finns nu förslag om nedläggning av ett stort antal regementen av ekonomiska skäl. I det amerikanska försvarsdepartementet finns en enhet för dessa frågor. har varit pionjär på detta område, åtminstone i politiska sammanhang. Betydligt mindre har ägt rum i verkligheten. Det finns därför skäl att nu vidta åtgärder. står inför nödvändigheten att minska sin militära produktion och ÖB säger att en rad regementen måste läggas ner, för att försvarsekonomin ska gå ihop. Allt detta leder till att frågor om omställning håller på att bli praktiska frågor. Den föreslagna kunskapsban- Mot. ken kunde därför vara en åtgärd, bland många andra, för att visa allvaret i U319 engagemang i dessa frågor. Den kunde vara en källa till fortsatt agerande internationellt, som den kan vara en nödvändighet för att ska kunna hantera de problem som kommer. Vi föreslår att kunskapsbanken får den utformning som föreslagits i Uppsalagruppens utredning. Den skulle framför allt samla information om omställningsproblem i och i . Den tänkes byggas upp och bestå av tre tjänster: en dokumentalist, en informatör och en forskare. Fullt utbyggd och med nödvändiga kringresurser kommer denna enhet att kosta 1,4 milj. kr . Mot ovanstående bakgrund yrkar vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att alternativ verksamhet till militär industri nu bör främjas, 2. att för /90 anslårl för inrättande av en kunskapsbank för försvarsindustrien omställning. () Per () () ()