mot · GC02T227 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T227 av m.fl. (vpk) Sjöfartspolitiken Geschäftet med fartyg som insats har ökat i samma takt som den svenska handelsflottan minskat. I efterdyningarna till Salénkonkursen uppstod företag som håller igång många rederier utan att äga ett enda fartyg. Uppmuntrade av nyliberalismens ideologiska och politiska offensiv har de nya rederna kunnat handla med fartyg, som gällde det fastigheter eller frimärken. Exemplet visar hur ett antal statliga tankbåtar förvandlades till ett klipp i skandalklassen. ökade den f.d. statliga egendom med över 100 miljoner i värde. Båtarna köptes för att säljas och en av de nya herrarna i clipping-shipping-sällskapet fick kapital till nya transaktioner. Mäklarfirmor blomstrar medan sjöfolket drabbats av mycket stor arbetslöshet. Av utrikeshandel transporteras , räknat i ton, med lastfartyg (importfrakter , exportdito ). av importen samt av exporten fraktas under svensk flagg. Detta visar att vi för vår utrikeshandel är extremt beroende av utländska fartyg. Av dessa dominerar de som registrerats i . Av den svenska handelsflottan återstår bara ca 400 fartyg. Utöver dessa utnyttjar svenska redare 275 fartyg under främmande flagg, varav 165 är inhyrda från utlandet. eget material bekräftar att läget för är katastrofalt ur beredskapssynpunkt. Situationen har kunnat förutses - trenden har varit på väg ner . När 1980 beslutade att målet för sjöfartspolitiken skall vara att upprätthålla en betydande svensk handelsflotta var det bl.a. med hänvisning till dess betydelse vid ett eventuellt krisläge. Utredning efter utredning har redovisat tveksamheter till om detta behov kan tillgodoses (). Inte en enda statskontrollerad utredning har analyserat de verkliga orsakerna bakom handelsflottans utarmning. I har endast vpk stått för uppfattningen att redarnas kortsiktiga vinstintressen inte går att förena med de uppsatta målen. Vpk hävdar att det behövs ett program och en långsiktig strategi för svensk sjöfart. Ett sådant sjöfartspolitiskt program skall i sin tur utgöra en del av ett heltäckande industriellt utvecklingsprogram, som har till Mot. utgångspunkt att måste kunna fortsätta att hävda sin nationella T227 suveränitet och människors rätt till meningsfulla jobb. () konstaterar i ovan nämnda rapport: En stor del av de utländska fartyg som trafikerar är registrerade i länder som tillhör NATO. Inom NATO avses en sjöfartspool (NATO pool) tillämpas i ett skärpt krisläge. Det innebär att allt modernt tonnage som är registrerat i medlemsländerna och vars bruttodräktighet är större än 1 600 läggs under NATO-kommandots kontroll. Dess fartyg kommer under krigsfara och krig att användas för ur NATO:s synvinkel viktiga militära och civila transporter. Efter ovanstående alarmerande upplysning gör TPR fortsättningsvis en rangordnad lista av svenskägda fartygs registreringsförhållanden - sett ur beredskapssynpunkt: Fartyg registrerade i svenskt skeppsregister Fartyg seglande under internationaliseringsavtalet, registrerade i öppna register Fartyg med svensk befäl, registrerade i öppna register Fartyg med utländsk besättning, registrerade i öppet register Fartyg registrerade i annat slutet register än svenskt skeppsregister (TPR använder denna definition för ett öppet register: Detta betyder att det inte finns krav på att rederiet skall ha driftskontor eller representation i flagglandet. Det finns inte heller några restriktioner för besättningens nationstillhörighet. Till ett öppet register är det i princip bara att anmäla när registrering önskas. Ett utträde ur registret kan ordnas genom att helt enkelt anmäla utträde.) TPR tar , det norska internationella skeppsregistret, till utgångspunkt för ett förslag till åtgärder i . Det fungerar i princip som ett öppet register. För gäller att inga nationalitetskrav ställs på besättning eller avtalsslutande organisation. De norska sjöfackliga organisationerna är alltså inte garanterade förhandlingsrätten ombord på . Lönekostnaderna kan därför bli betydligt lägre än för ett fartyg i det traditionella norska fartygsregistret... För att underlätta en omregistrering... till har sjömanslagen ändrats så att besättningen kan sägas upp vid en dylik omregistrering. För innebär att nedgången av den norska handelsflottan kan bromas. Efter ovanstående redarharmoniserade signaler från TPR presenteras så en mer fullständig blåkopia på det svenska redarkapitalets samtliga krav på regering och riksdag. Men det primära för TPR är inrättandet av ett svenskt internationellt skeppsregister. På fullt allvar menar alltså det statliga transportrådet att beredskap skall höjas genom att göra sjöfarten laglös ur arbetsrättssynpunkt! Vpk anser fortfarande att konkurrenskraften gentemot den omfattande Mot. 1988/89 utflaggningen måste mötas med mer genomgripande förändringar än de T227 regering och riksdag åstadkommit . Vi tror på möjligheten av ett samhällsägt rederibolag, med en offensiv inriktning till skillnad från Zenits tidigare agerande. Vpk kräver att regering och riksdag med skärpa tar avstånd från redarkapitalets krav på ett öppet register. Vi kräver dessutom att regeringen klarlägger bakgrunden till att TPR i strid med antagna betänkande prioriterar en åtgärd som skulle upphäva sjöfolkets arbetsrättsregler; vpk kräver att avskaffas. Vpk föreslår att förberedelser görs med inriktning på bildande av ett samhällsägt rederibolag. Forskning och utveckling (Fou) med ensidig inriktning på sjöfartsteknologi är otillräcklig. Forskningen bör enligt vpk utgå från en helhetssyn på transportekonomi, där olika transportsystem bedöms ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, ur energi- och miljösynpunkt samt med hänsyn till regionala behov och total samhällsnytta. Detta innebär även forskning om ändrad inriktning på produktionen av nuvarande flotta. Vpk föreslår breddade FoU-satsningar på sjöfartsområdet Sjö- och fartygssäkerheten Här vill vi framför allt hänvisa till vpk-motionen som inlämnades i sanlutning till regeringens förslag om en ny fartygssäkerhetslag (1987/88.T1, vpk). Vpk argumenterar där för att suveränitet måste omfatta även egen rätt till en lagstiftning som garanterar medborgarnas livskvalitet i arbete och på fritid. I det här fallet betyder det att förhållandena i andra traditionella sjöfartsnationer (regeringsförslaget) inte får avgöra hur den svenska lagstiftningen på området skall utformas. I konsekvens med ovanstående anser vi att svensk arbetsmiljölagstiftning skall gälla på svenskägda fartyg, även om de hyrs ut till utländska redare. Vpk anser att alla risker för konjunkturanpassad sjösäkerhet måste undanröjas, vilket betyder en skärpning av lagen i detta stycke. Vi anser att beslut om minimibesättning skall kunna överklagas hos regeringen, så som var fallet. Resurserna för sjöräddning och kustbevakning måste utökas och samordnas bättre än vad som sker . En effektivare organisation skulle kunna uppnås genom en organisation liknande den amerikanska Guard, dock utan motsvarande militär uppbyggnad. En sådan måste få omfattande befogenheter till fartygsinspektion och kontroll av sjösäkerheten samt för kontroll av det fiffelflaggade tonnage, som gör våra kuster och farvatten osäkra. Vpk anser att staten skall stå för kostnaderna. Vpk anser att såväl säkerhet ombord som utbildningsinsatser för detta 6 ändamål är nödvändiga satsningar. Ett minimikrav skall vara att samtliga Mot. 1988/89 ombordanställda ges utbildning i brandskydd och säkerhetstjänst. På farty- T227 gen krävs en brand- och säkerhetsjourstyrka. Ökade insatser behövs dessutom för att höja säkerheten i samband med farliga laster. Staten skall bekosta även dessa insatser. En svensk variat av Guard kan sköta material- och säkerhetsinspektioner samt kontroll av besättningarnas utbildning och behörighet. Vpk föreslår att regeringen ges i uppdrag att utreda ovanstående förslag till förändringar av lagstiftning och säkerhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ett program och en långsiktig strategi för svensk sjöfart, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett öppet register ej är förenligt med svensk sjöfartspolitik, 3. att hos regeringen begär att transportrådet får i uppdrag att redovisa varför man ej följt beslut, 4. att beslutar att transportrådet avskaffas, 5. att hos regeringen begär förslag i syfte att bilda ett samhällsägt rederibolag, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att i ett brett perspektiv satsa på forskning och utveckling inom sjöfartsområdet, 7. att hos regeringen begär förslag i syfte att utöka och samordna resurserna för sjöräddning och kustbevakning i enlighet med vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)