mot · GC02Jo822 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo822 av m.fl. (vpk) Mindre avfall Varje svensk producerar hushållsavfall/år. Avfallsgruppen på i har studerat våra sopor. De kan bland annat konstatera att det är en väldigt stor skillnad mellan olika hushåll när det gäller sopmängden. De som slänger mest slänger och de som slänger minst ca . Skillnaderna beror bl a på om man äter lunch på jobbet eller hemma och om man lagar all mat själv eller använder halvfabrikat. Storstadshushåll producerar mera sopor än hushåll i glesbygd. En vanlig soppåse består av vått papper och köksavfall. Torrt papper och kartong utgör . Plasterna står för . Påsen innehåller därutöver metall, textil, gummi, läder och trä. Dessutom hamnar ofta rent miljöfarligt avfall såsom batterier och lösningsmedel i påsen. sopförbränningsanläggningar har olika slags rening, men inte någon av dessa anläggningar är miljömässigt acceptabel. Röken från en sopförbränningsanläggning innehåller förutom vattenånga bland annat saltsyra, kväveoxider, svaveloxider, bly, kvicksilver, kadmium och dioxiner. Saltsyran, kvävet och svaveldioxiderna bidrar både till försurningen och till att försämra folkhälsan. Sopor är det mest försurande bränsle man kan använda, räknat per energienhet. () och har gjort mätningar av de metallutsläpp förbränningen av olja, kol, flis, torv och sopor förorsakar. Kvantiteten kvicksilver och kadmium blir minst 40 gånger högre när sopor används som energikälla jämfört med de andra energikällorna. Kvicksilverutsläppen påverkar nervsystemet. Kadmium försvagar njurfunktionen. Sopröken är svår att rena från metaller. Detta bl a beroende på att tungmetallerna är mycket finfördelade i t ex papper och plast där de tillförts som blekmedel, färgpigment eller stabilisatorer. Dessa små tungmetallbärande partiklar stoppas endast i begränsad utsträckning av rökgasfilter. Vidare är dessa små partiklar respirabla, dvs de är så små att de obehindrat går genom luftvägarna ner i lungorna. Bly kan ge skador på nervsystemet och blodbildande organ. Sopor som bränsle ersätter oftast olja, då eldningsolja 5. Jämfört med eldningsolja 5 innehåller avfallet ca 2000 gånger så mycket bly. Ingen vet vilka ämnen som produceras i förbränningsprocessen. Av kolvätena i sopröken är identifierade, däribland klorerade dioxiner. Vad innehåller de övriga och vad är hälsoeffekterna av dessa? 210 olika ämnen bildar gruppen klorerade dioxiner. I denna grupp finns det 12 ämnen, the dirty dozen, som tillhör de farligaste ämnen 1 människan känner till. Det farligaste av dessa dioxiner, TCDD, dödar försöksdjur vid lägre doser än något annat ämne. Karakteristiskt för dessa ämnen är att de bryts ner ytterst sakta i naturen. De har också en stark tendens att ansamlas i levande organismer. har det kommit varningssignaler från forskarhåll att bromerade dioxiner kan vara ett liknande problem. Detta behöver undersökas ordentligt. Visserligen kan miljöproblemen vid sopförbränning bli mindre , genom jämnare förbränningstemperatur, genom effektivare reningsanläggningar och genom bättre sortering innan förbränning, men utsläppen kan inte bli acceptabla genom dessa åtgärder. Effektiva rökgasfilter minskar en del av luftproblemen men å andra sidan kanske mark- och vattenproblemen ökar istället. När det gäller klorerade dioxiner finns inga tillräckligt små utsläppsmängder. Det finns inga marginaler att ta till, ingen kunskap om en ofarlighetsgräns. Det enda acceptabla är att inte släppa ut klorerade dioxiner alls. Avfallet från sopförbränningen är också ett stort miljöproblem. Här i läggs avfallet på kommunala tippar. I behandlas avfallet som riskavfall på grund av tungmetalläckaget. Vpk menar att sopförbränning är en mycket allvarlig miljöfråga och att föroreningarna till luften aldrig kan renas tillräckligt till rimliga kostnader. Lösningen är; avstå från att bygga nya sopförbränningsanläggningar samt avveckla dem som är i drift . Eftersom av soporna numera bränns behövs en avvecklings- och omställningsperiod . är ett av de länder i som bränner mest sopor. I och överges mer och mer tanken på sopförbränning. Sopförbränning var tidigare en relativt bra ekonomisk affär för många kommuner. visar både och framtidsprognoser att det kan bli riktigt dåliga affärer. har gjort en utredning som innehåller ett framtidsscenario där avfallsvärmen är i stort sett utan värde. Detta gäller vid en elprisnivå på och om kommunen behöver mer egen el, dvs att fjärrvärmenätet behövs som underlag för ett kraftvärmeverk istället för underlag för sopförbränning. Ett problem som de stora sopförbränningsanläggningarna medför är de långa transporterna av sopor. Ett exempel är Gärstadsverken i . Totalt är det över 20 kommuner som kör sina sopor till . Den kommun som ligger längst ifrån är . De har till förbränningsanläggningen!!! Den totala transportsträckan för soporna som förbränns i Gärstadsverken är - dvs mer än 20 varv runt jorden. Eftersom soptransporterna uteslutande går på landsväg innebär transporterna utsläpp från dieselmotorer. Vpk anser att transportverksamheten till sopförbränningsanläggningarna bör kartläggas i sin helhet och att detta bör läggas till sopförbränningens miljöbild. Åtgärder för att minska transporterna bör vidtagas. För att samhället ska kunna handskas med avfallet på ett vettigt sätt när sopförbränning inte finns att tillgå,, måste mängden sopor minskas. Ett sätt att minska avfallet är att inte producera så mycket förpackningar, speciellt sådana förpackningar som ej går att återanvända. Vpk anser returflaskan vara en miljövänlig förpackning. Vpk anser att PET-flaskor, aluminiumburkar, diverse plastflaskor och förpackningar gjorda av biandmaterial ( t ex papper/aluminium) bör förbjudas. Vpk anser vidare att ett returburkssystem för glasburkar bör införas med det snaraste. Nödvändiga förpackningar bör tillverkas i så miljövänligt material som möjligt. Vpk anser att PVC-plaster i förpackningar bör tas bort under en avvecklingstid . I ersattes PVC-plasterna i förpackningar med annat material till . exporterar ett svenskt företag ersättningsförpackningar utan PVC till . Detta företag klarar även behov efter en övergångstid. Det enda skälet till att vi fortfarande har PVC-förpackningar (framför allt i bordsmargarinförpackningar) är att det är billigt för branschen och att bordsmargarinet kan lagras i denna förpackning . Ersättningsmaterialet ger förkortad hållbarhetstid. Men vem vill ha bordsmargarin? Vpk anser att förpackningsproducenterna ska åläggas att lösa avfallsfrågan på ett miljömässigt acceptabelt sätt redan innan förpackningen introduceras. Returförpackningar bör vara det normala. Förpackningar som inte återanvänds direkt bör återvinnas på annat sätt. Det glas som samlades in (utöver returglasen) räckte till att tillverka 126 miljoner nya läskflaskor. Källsortering är en metod som gör det möjligt att återanvända en del av avfallet. Om varje svensk dagstidningsprenumerant lämnar tidningspapperet i retur sparas 1,5 gran räknat per prenumerant. har det svenska returpappersberget avskräckt en del kommuner. Det berget håller nu på att försvinna. Trots att är världsbäst med en insamlingsgrad på finns det ett så stort behov av returpapper att svenska pappersbruk redan försäkrat sig om importavtal från och . Källsortering gör det ocskå möjligt att redan i hushållen sortera ut det speciellt miljöfarliga avfallet, såsom batterier, brandvarnare och lösningsmedel etc. Batteriinsamlingen i resulterade i insamlade batterier . Det insamlade övriga miljöfarliga avfallet i har ökat från till . Många kommuner har liknande insamlingar. Det pågår lovvärda källsorteringsprojekt i flera kommuner. Några exempel är Klippan, , och . I ska 3 000 hushåll vara med i olika sorteringsprojekt . Om allt går i lås ska alla 100 000 hushåll gå över till källsortering . I kommer 40 000 av stadens hushåll att erbjudas källsortering. Problemet med att utvidga denna återvinningsverksamhet är ofta att det är svårt för kommunerna att finna en ekonomiskt lönsam avsättning för det insamlade materialet. Samhällsekonomiskt är däremot källsortering och återvinning en mycket god affär med tanke på miljövinsterna. Vpk anser att staten måste ta ansvaret för en organisation för återvinning och avsättning av material från kommunernas sortering. Men för att källsorteringen ska fungera, behövs också att den upplevs som meningsfylld och ej så betungande för hushållen. Informationsbehoven är stora. Vpk anser att statsbidrag bör utgå till information i initialstadiet av kommunernas källsorteringsprojekt. Om hushållen på ett bekvämt sätt ska 1* 1988/89.3 sami. kunna sortera i olika fraktioner måste husen anpassas efter detta. Utrymmet under diskbänkar och i soprummen bör vara större . Transporterna från de sorterande hushållen måste ske på ett rationellt sätt. finns speciella sopbilar anpassade till källsortering enbart i Klippans kommun. Vpk anser att statsbidrag bör utgå till kommuner som satsar på källsorteringsanpassade sopbilar. De stora mängder avfall som trots minskning av förpackningar och återvinning av olika slag blir kvar måste tas om hand på ett betryggande sätt. Det system som finns att tillgå är att deponera avfallet på tippar. Detta är inte någon tillfredsställande lösning. Tipparna måste naturligtvis anläggas på ett så säkert sätt som möjligt genom att lakvattnet tas omhand. Man bör också på alla sätt försvåra tillrinning av ytvatten. Tippen bör täckas med svårgenomsläppligt material. Prover på grundvattnet runt tipparna bör tas regelbundet. Åtgärder för att undvika spontana bränder bör också genomföras. Äldre tippar, även sådana som ej längre används, bör övervakas rigoröst. behöver åtgärder sättas in för att förhindra läckage från dessa områden. Det pågår lovvärda försök med att ta tillvara sopornas energiinnehåll på olika sätt, bl a genom biogasutvinning och genom kompostering. Småländska har haft ett komposteringsprojekt tillsammans med avfallsgrupp för att göra matjord av hushållens organiska avfall. Liknande projekt finns nu i . I ska hushållsavfall komposteras på försök på . Först komposteras materialet. Genom en rötningsprocess bildas biogas som tas tillvara. Gasen kan användas för att värma hus. Övrig restprodukt är ett slags mylla. Vpk anser att nödvändiga forskningsresurser ska satsas på att ta fram mer miljövänliga framtidsalternativ när det gäller omhändertagande av avfall. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att inga nya sopförbränningsanläggningar skall få tas i bruk samt att de befintliga sopförbränningsanläggningarna bör avvecklas , varvid de äldsta anläggningarna bör avvecklas först, 2. att hos regeringen begär förslag i syfte att ålägga förpackningsproducenterna att lösa avfallsfrågan på ett miljövänligt acceptabelt sätt redan innan förpackningen introduceras, 3. att hos regeringen begär förslag om förbud mot aluminiumburkar, PET-flaskor, diverse plastflaskor för drycker och förpackningar gjorda av biandmaterial (t.ex. papper/aluminiumfolie), 4. att förbjuder PVC-plaster i förpackningar efter en omställningstid , 5. att beslutar om att returglasburkssystem skall införas samt att burkarna förses med pant, 6. att begär att regeringen tillsätter en utredning av transportverksamheten när det gäller avfall och dess miljökonsekvenser, 7. att hos regeringen begär förslag till ett samhälleligt ansvar för en organisation för återvinning och avsättning av material från kommunernas sortering, 8. att hos regeringen begär förslag om att statsbidrag skall utgå till information i initialstadiet av kommunernas källsorteringsprojekt, 9. att hos regeringen begär förslag om att statsbidrag skall utgå till kommuner som satsar på källsorteringsanpassade sopbilar, 10. att begär att får i uppdrag att undersöka utsläppen av dioxiner. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)