ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T438 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T438 Det finns ett samband mellan bilarnas hastighet och utsläppet av kväveoxid. Det är alla överens om. Däremot finns olika uppfattningar om vad en sänkning av hastighetsgränserna skulle innebära för miljön. Hur mycket kommer utsläppen att minska och kommer verkligen bilisterna att sänka farten? Det finns ju så många som kör över tillåten hastigheten och skulle inte då en lägre gräns inte uppmana till ännu större överträdelser? När diskuterade de här frågorna i samband med behandlingen av propositionen om miljö och energi, så var meningarna delade i dessa frågor. Däremot var ledamöter eniga om att "möjligheten att nedbringa kväveoxidutsläppen från bilar genom att hålla lägre hastighet får särskild vikt i de delar av som är värst drabbade av försurningen, dvs landskapen i södra och västra . Länsrapporter från talar också om att länet hör till de län i landet som har störst problem med försurningen. Undersökningar visar att en tredjedel av sjöarna är gravt försurade. I flera åar och bäckar har skadorna på organismerna varit förödande. Så har t ex flodpärlmusslan, som har både kulturhistoriskt och biologiskt intresse, försvunnit från ett flertal ställen. görs långsiktiga studier av vegetationsförändringar i länet. - ängskovall minskat kraftigt - hundstarr har försvunnit från ett sumpskogsområde - de orkidéer som tidigare funnits i några av undersökningsområdena, nycklar och spindelblomster, har försvunnit - fetbålsmossa har helt försvunnit från ett undersökningsområde. Dessa förändringar är betingade av luftföroreningar. har också särskilt på förändringar av barrträdens kondition konstaterats. Utvecklingen visar stora likheter med den på kontinenten, där en kraftig minskning av av trädens barrmassa satts i samband med luftföroreningar. Orsakssammanhangen är dock inte helt klara och mycket komplexa. Naturvårdsenheten vid konstaterar dock att det långsiktiga sättet att åtgärda försurningsproblemet är att minska utsläppen av svavel- och kväveoxid till luften. Det finns all anledning att pröva olika metoder för att stoppa denna utveckling. En sådan metod skulle kunna vara att sänka hastighetsgränserna. Det är hastigheterna som har störst betydelse i detta avseendet. I den ovan nämnda propositionen förutses att vid fastställan- Mot. de av hastigheten för olika vägsträckor bör göra sådana avvägningar att - T438 förutom säkerhetsaspekten - även miljöeffekten beaktas. Därmed kan, framhåller kommunikationsministern, miljöproblem som härrör från höga hastigheter på en vägsträcka begränsas. kan emellertid inte besluta om generella nedsättningar av hastighetsgränserna som gäller hela länet. Därför föreslår jag att beslutar att får bli ett testområde för sänkta hastighetsgränser. Försöket bör pågå så att vetenskapliga slutsatser kan dras av försöket. Regeringen bör presentera ett sådant förslag till . Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om generella sänkningar av hastighetsgränserna i .
mot · GC02T439 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T439 av () Motorgasdrivna bilar Det finns en grupp fordon som råkat och råkar illa ut inom avgasbyråkratin. De gasdrivna bilarna. I inledningen gjordes många positiva uttalanden om gasdrivna bilar, bl.a. därför att de släpper ut betydligt mindre mängder skadliga avgaser. Tankningsnätet för gas byggdes ut under en följd av år. Många bilägare, bl.a. taxiägare, satsade på gasdrift. Merkostnaden täcktes av det lägre drivmedelspriset som bl.a. var en följd av en låg bränsleskatt. Efterhand ökade dock gaspriset, delvis som en följd av skattehöjningar. Detta fick till följd att intresset för gasbilar minskade. Resultatet av denna utveckling blev att tankställena för drivgas minskade i antal. Cirkeln var sluten. Antalet gasdrivna bilar fortsätter att minska. Trots att gasdrift var ett mycket miljövänligt bränsle, har bl.a. statliga åtgärder motverkat utvecklingen. De bilägare som har gasdrift upplever stora problem. På grund av bristen på tankställen tvingas de i många fall att fullt ut konvertera sina tidigare bensin- och gaskombinerat drivna fordon. För att göra detta tvingas de dels bekosta ombyggnaden av fordonen men även få fordonet typgodkänt. Detta är både krångligt och kostsamt. Personer som importerar gasdrivna fordon får liknande problem. Jag anser därför att dessa fordon bör få en allmän dispens från dessa kostsamma regler. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att befintliga och importerade gasdrivna fordon ges dispens från krav på avgas- och typgodkännande regler.
mot · GC02T440 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T440 av () Bilprovningsstationer i och År har framstötar gjorts från borgerligt håll och från kommun med önskan att måtte anlägga en bilprovningsstation i . Skälen till detta är starka. Avståndet till befintliga bilprovningsanläggningar är mycket långt för flertalet bilägare i kommun. Detsamma gäller önskemålet om en bilprovningsanläggning i . Närmaste station ligger i . Dit är det från . För dem som bor norr om tätort är det emellertid ! skriver i fjolårets betänkande som svar på motionsyrkanden att det ankommer inte på att avgöra var ASB :s bilprovningsanläggningar ska etableras. Det svaret är en formell undanflykt eftersom det statsägda bolaget har monopol enligt beslut. Det bör då finnas ett samhällsansvar som också gäller rättvisa förhållanden för samhällsmedborgarna. Det är förenat med betydande kostnader för en bilägare att färdas på arbetstid för att verkställa en lagligt reglerad skyldighet. Sådana kostnader-bl.a. förlorad arbetsförtjänst - har inte de som bor i tätorter med bilprovningsanläggningar. Vad som anförs i denna motion bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av bilprovningsanläggningar i och .
mot · GC02T443 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T443 av () Utbyte av utländska körkort När en utländsk medborgare får uppehållstillstånd i kan hon/han ansöka om att få ett svenskt körkort i utbyte mot det kort hon/han har med sig från hemlandet. Detta kan ske från det uppehållstillstånd medgivits. Inom denna tidsrymd gäller det utländska kortet i . Vid utbyte behöver man inte avlägga vare sig teoriprov eller göra någon uppkörning. har vi tagit emot ca 30 000 flyktingar . Ett stort antal av dem har med sig körkort från sina hemländer där trafikförhållandena ofta är vitt skilda från våra. Vi vet heller nästan ingenting om vilka krav de olika länderna ställer för att bevilja körkort. 1987 var det 10 918 personer som ansökte om att få sitt utländska körkort utbytt mot ett svenskt. Experter vid statens kriminaltekniska laboratorium undersöker om körkorten är äkta. Vid dessa undersökningar har det visat sig att ungefär hälften är falska. Mot bakgrund av det ökande antalet trafikolyckor skärper vi kraven på dem som tar körkort här. Av trafiksäkerhetsskäl är det då rimligt att den som vill ha ett svenskt körkort också avlägger de prov vi normalt kräver av alla som tar körkort. Eftersom väntetiderna för att få uppehållstillstånd är och utländskt körkort gäller därefter, har man på sig att skaffa de kvalifikationer som behövs för att ta ett svenskt körkort. Möjligen kan man tänka sig något förenklat förfarande. Det är dock ganska rimligt att kräva att den som bestämt sig för att stadigvarande bo i skall känna till vad våra trafikmärken innebär och vilka trafikregler som gäller. Regeringen bör därför ge trafiksäkerhetsverket i uppdrag att efter ovan angivna riktlinjer närmare utforma de regler som skall gälla när utländskt körkort skall bytas ut mot svenskt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen ger trafiksäkerhetsverket i uppdrag att utarbeta nya regler som skall gälla vid utbyte av utländskt körkort till svenskt sådant.
mot · GC02T444 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda fp) Körkort för framförande av A-traktorer Trenden när det gäller trafikolyckor i vårt land har pekat på omkring 800 dödade och c:a 20 000 skadade människor . Många av dessa olyckor med allvarliga följder i form av dödade och svårt skadade har förorsakats av unga människor, ofta i 16-årsålderns eller yngre och som färdats med s.k. A-traktorer. En är en lastbil som har byggts om så att den passar in på definitionen på en traktor. Det sker genom att flaket tas bort, en dragkrok monteras och motorn modifieras eller byts ut så att högsta hastighet blir . Det finns omkring 8 000 A-traktorer inregistrerade i vårt land. En får föras av den som har traktorkort. För att få traktorkort skall man ha fyllt - i undantagsfall 15 - och ha avlagt ett godkänt teoriprov. Det krävs inte något körprov. A-traktorerna har sitt berättigande enligt vår uppfattning, men som arbetsredskap. När ungdomar släpps ut i trafiken med tunga fordon enbart för nöjesåkning reagerar många vänner av trafiksäkerhet och tycker att det måste var oacceptabelt med de regler som gäller på området. Det stora antalet olyckor som inträffat med dessa traktorer ger anledning till stark kritik mot gällande lagstiftning. Det måste från trafiksäkerhetssynpunkt anses helt förkastligt att en 16-åring med traktorkort tillåtes att på allmän väg - ofta inom tättbebyggt samhälle - föra ett tungt lastfordon som enligt vissa regler ombyggts till fordonstypen motorredskap med syfte att vara en hjälp i bl.a. jordbruket. I flera fall där allvarliga olyckor inträffat har traktorn framförts vid nöjesåkning av ungdomar som uppenbarligen inte haft det omdöme och det ansvar som krävs vid förande av tunga fordon på väg. Frågan om A-traktorer i trafiken är inget nytt problem. Tvärtom har frågan varit aktuell under en lång följd av år. 1978 uppdrog den dåvarande regeringen åt trafiksäkerhetsverket att ta fram fakta och underlag för ett senare handlande i denna fråga. utredande gav trafiksäkerhetsverket 1984 ifrån sig en rapport med förslag. Vi förväntar oss att regeringen skrider till handling i denna ur trafiksäkerhetssynpunkt viktiga fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bilkörkort för förare av s.k. på väg, och att bilkörkort erfordras för färd på väg.
mot · GC02T445 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T445 Tillstånd för 16-åringar att framföra eldrivna bilar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk691 hemställs att begär att regeringen framlägger förslag till regler för 16-åringars framförande av eldrivna personbilar i enlighet med motionen.
mot · GC02T446 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T446 av m.fl. (mp) Avgasrening på bilar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo967 hemställs att beslutar att anslagsposten i prop. 89/90:100, bilaga 8, sjätte huvudtiteln, anslag C5 om stimulansbidrag för insättande av avgasrening på gamla bilar höjs med 50 milj. kr. () ()
mot · GC02T501 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:T501 av och (båda c) Järnvägstrafiken på Kristianstad-Hässleholmsbanan, m.m. Vi vill att det satsas på utveckling istället för nedskärning av tågtrafiken. För att öka lönsamheten inom persontågstrafiken är det klokt att satsa på fler rabatter, tätare och bättre anpassade turer, bättre spår och vagnar. Det skulle öka järnvägens konkurrenskraft och få fler att ta tåget. Persontrafiken på banan har varit föremål för förhandlingar mellan SJ och . Denna sträcka har 16 dubbelturer. Förhandlingarna har resulterat i att denna bansträcka kommer att reduceras med 6 dubbelturer till 10. Av dessa 10 dubbelturer är 4 s k rådrumsbeställningar intill nästa förhandlingsomgång. Det minskade antalet dubbelturer innebär väsentliga försämringar av persontrafiken och kan få allvarliga konsekvenser för den miljövänligajärnvägstrafiken i vårt län och vår landsända. Nedskärningarna resulterar bara i ännu större förluster, eftersom folk då väljer andra transportmedel. När allt färre personer tar tåget hotar nya nedskärningar. Risken är uppenbar att de 4 dubbelturer som är s k rådrumsbeställningar försvinner vid nästa förhandlingsomgång. Kommunikationerna försämras ytterligare och landsbygden urholkas. För att kollektivtrafiken ska fungera måste det finnas en helhetssyn på olika förbindelser, såväl regionala som interregionala. Banan KristianstadHässleholm måste i detta sammanhang ses i ett helhetsperspektiv, där de interregionala förbindelserna är: - fjärrtågsförbindelser i till och . Vi anser att nya förhandlingar bör tas upp mellan SJ och , som bör leda till att de nedläggningsdrabbade dagturerna behålles och att man satsar ytterligare på att förbättra järnvägstrafiken i enlighet med vad vi ovan anfört. Detta bör ges regeringen till känna. 1 1988189.3 sami. Med stöd av ovan hemställs T501 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på järnvägstrafiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyade förhandlingar mellan SJ och transportrådet som bör leda till att de tolv nedläggningsdrabbade dagturerna på Kristianstad-Hässleholmsbanan kan räddas. () ()
mot · GC02T503 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:T503 av m.fl. (s) Järnvägslinjen ingår i stomlinjenätet och utnyttjas i huvudsak för regionala resor. Bandelen är elektrifierad och därmed miljövänlig och har förhållandevis god standard, enkelspårig och med högsta tillåtna hastighet /h. trafikeras linjen med 12 dubbelturer (dt) Nässjö-Jönköping-Falköping samt 4 s.k. vändturer per dag. beslutade att för /90 upphandla 12 dt Nässjö-Jönköping-Falköping per dag men ej de 4 dt som är fallet. För att ge länshuvudmännen rådrum för ett ställningstagande till den framtida trafiken har SJ och enats om att behålla viss trafik som en övergångsåtgärd under /90. Utredning av tågtrafiken på denna bandel har genomförts i två tidigare etapper och den tredje pågår . I den första etappen kartlades nuvarande resandefrekvens, banans standard inventerades och målsättningen för den framtida trafikföringen skisserades. Etapp två utvecklar och preciserar förslagen från etapp 1. Den nu pågående utredningsetappen har till syfte att dels redovisa behovet av förbättringar och upprustning samt kostnader för detta, dels lämna förslag på hur lönsamheten skall kunna förbättras . Utredningen skall också överväga och lämna förslag på under vilka förutsättningar länshuvudmännen skall kunna överta och utveckla trafikföringen på bandelen Nässjö-Jönköping-Falköping. För att slutföra utredningsetapp tre och ge länshuvudmännen tid att överlägga med SJ om den framtida trafikföringen på bandelen förutsätts att de 4 s.k. vändturerna ingår i ovannämnda rådrumsbeställning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om trafikföring på linjen under /90. () ()
mot · GC02T504 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:T504 av () Upprustningen av spelar i en viktig roll för persontransporter mellan och Malmfälten. En utredning pågår efter en lyckosam försöksperiod om övergång till moderna motorvagnståg med en väsentlig förkortning av restiden. Den dåliga standarden på södra omlopp begränsar dock denna möjlighet. Den begränsar också möjligheterna till rationella och effektiva malmtransporter från gruvan i , som genom den lägre kapaciteten får en sämre transportekonomi än gruvan i . De spårupprustningsarbeten som påbörjades på södra omloppet fortgår. Enligt planerna skall dessa arbeten dock vara klara först , vilket är en väsentlig förskjutning i tiden jämfört med de ursprungliga planerna. Enligt mitt förmenande är det av största vikt att de nu pågående spårupprustningsarbetena på södra omlopp påskyndas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om att påskynda upprustningen av södra omlopp.
mot · GC02T505 · 1989-01-18 00:00:00 — av m.fl. (s) Den strukturomvandling som ännu sker i vårt samhälle ställer krav på förnyelse, flexibilitet och anpassning för att det inte skall uppstå nya regionalpolitiska problem. Det finns en tydlig obalans när det gäller befolkningsutvecklingen inom . har en snabb befolkningsökning medan övriga delar uppvisar oförändrade eller sjunkande befolkningssiffror. För att möta problemen behövs ett långsiktigt strategiskt mål för utvecklingen i . De olika regioncentra, , , och , utgör var och en drivkraften i respektive län. Genom ett aktivt samarbete och genom medvetna satsningar bör man kunna åstadkomma en livskraftig utbredd region där de olika delarna kompletterar varandra. Det skulle vara av stor betydelse för utvecklingen i de berörda länen. Bland de insatser som i första hand krävs är förbättrade kommunikationer och utbildning. syftar bl.a. till att öka möjligheterna för snabba resor mellan och de större städerna i regionen. En av fördelarna är att arbetsmarknaden skulle vidgas och möjligheterna att rekrytera kvalificerad arbetskraft skulle öka. Nya möjligheter öppnar sig också för företag att etablera sig utanför Stockholmsområdet.Mälarbanan öppnar också för bra kommunikationer mot bl.a. och . Genom utbyggnad av hela sträckan förbi erhålls en naturlig länk i snabbtågssystemet. En snabbtågslinje över VästeråsÖrebro innebär endast cirka 15 minuters längre restid än via . De planerade uppehållen i Stockholm-Syd, , och motsvaras då av uppehåll i Stockholm-Nord, , , , och . En dragning av exempelvis vartannat tåg respektive StockholmKarlstad över innebär dessutom en värdefull reduktion med flera tåg genom den s.k. getingmidjan i . Detta har också framhållits av SJ . Därigenom kan också de stora investeringarna för genomfarten - delvis senareläggas. Syftet med är motsvarande med en ny järnväg på södra sida. Inom har planerna sträckts ut längre åt väster och inom projektets ram finns en ambition att knyta samman med via en ny järnväg. Vi anser att de föreslagna förbättrade järnvägsförbindelserna i måste fullföljas i sin helhet. Det innebär att såväl som och måste omfattas av projekten. Om de båda projekten bara skulle byggas ut på sträckorna Stockholm- Mot. och eller om utbyggnaden skulle avslutas T505 med en förbindelse runt (ringlinje) skulle koncentrationen mot östra ytterligare förstärkas och den regionala utvecklingen västerut i skulle då hindras. Tillsammans med utbyggnader och upprustningar av Europa- och riksvägarna i regionen, bättre och snabbare tåglinjetrafik i nord-sydlig riktning och andra strategiska infrastrukturella satsningar får fullföljandet av projekten avgörande betydelse för utvecklingen i hela län och ger även fördelar för stora delar av . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att projekten fullföljs i sin helhet. () ()
mot · GC02T507 · 1989-01-18 00:00:00 — av m. fl. resurser för att stödja länstrafiken En av de bärande idéerna i den nya trafikpolitiken är att SJ skall bli självbärande. För viss trafik som inte är lönsam men regionalpolitisk! viktig får SJ ersättning genom att staten via transportrådet köper trafik. Järnvägstrafik utöver detta kan bedrivas genom att länens trafikföretag köper eller driver trafik på stomnätet eller länsjärnvägarna. För nödvändiga investeringar i länsjärnvägar finns särskilda länsvisa anslag (anslag för länstrafiken). Anslag som länen själva förfogar över och skall prioritera mellan olika investeringar. I liksom i många andra län har länstrafikbolaget tagit fasta på en satsning på tågtransporter för den inomregionala trafiken. Med SJ pågår f.n. förhandlingar om trafikering på sträckan med snabba motorvagnar av pendeltågstyp. Trafiken beräknas på grund av leveransskäl komma igång först . Denna trafik bedrivs på stomnätet. Investeringar i stomnätet ligger inom budget. När nu länstrafikbolagen försöker leva upp till intentionerna i den nya trafikpolitiken är det viktigt att inte resursbrist hindrar från att göra nödvändiga investeringar i stomnätet så att de kan utnyttja den hastighetskapacitet och därmed tidsvinster som de nya snabbgående tågen i den regionala trafiken kan prestera. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillräckliga resurser till för att stödja länstrafiksatsningar i tågtrafiken. Axel () () () ()
mot · GC02T508 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:T508 av () Mot Finansieringen av 1988/89 I regeringsproposition /88:50 om trafikpolitiken inför 90-talet liksom i senare riksdagsbeslut togs bl.a. järnvägstrafiken upp. Ett av de områden som nämndes vara av stort intresse för framtida utbyggnad var . Utvecklingen är nu mer eller mindre helt inriktad på den snabbt växande . Inte minst av regionalpolitiska skäl är det enligt min uppfattning nödvändigt att de fortsatta investeringarna sker ute i de andra regionerna. Mot den bakgrunden bör en övergripande strategi vara att få inte minst samhällets olika beslutande organ att agera för en satsning på och Bergslagen. En ledningsgrupp i har bl.a. gjort en ingående förstudie om möjligheterna att bygga en snabbtågstrafik mellan de större tätorterna i och . Genom denna förstudie har en omfattande kartläggning skett av kostnaderna för och nyttan av att bygga upp snabbtågstrafiken mellan de större tätorterna i . Värt att citera ur sammanfattningen av förstudie om är bl.a. följande. - Genom att knyta samman till en ekonomiskt expansiv och slagkraftig zon i vinner hela det svenska näringslivet i styrka och internationell konkurrenskraft. - Banan avlastar den överhettade genom ökade pendlingsmöjligheter och större valfrihet vid företagsetableringar och boende. - Genom att bredda möjligheterna till kontakt människor emellan främjas nytänkande och kreativitet. - Kompletterad med Bergslagspendeln och ett effektivt busslinjenät stärker infrastrukturen för Bergslagen. - Genom att avlasta landsvägstrafiken bidrar banan till högre trafiksäkerhet, minskad energiförbrukning och bättre miljö - inte minst i . har omfattande och inträngande utredningsarbeten utförts om effekter från regionalpolitisk, ekonomisk, trafiksäkerhets- och inte minst miljösynpunkt. Alla faktorer talar för ett snabbt förverkligande av detta projekt. Problemet är pengarna, eller rättare sagt hur finansieringen ska lösas. Olika finansieringsalternativ har angetts i utredningar och uttalanden. För att försöka lösa den problematiken så har en statlig förhandlingsman utsetts av för att 1 1988/89. åstadkomma en lösning av frågan om utbyggnad av järnvägstrafiken runt Mot. 1988/89 . Med de anslag som beviljat så står tio miljarder till förfogande för nyinvesteringar i järnvägsspår m.m. Ett sätt att finna en ekonomisk lösning som möjliggör en tidigare satsning av snabbtågsförbindelser inom kan vara att av beviljade tio miljarder tidigarelägga medel för investeringar just för . Därmed skulle staten genom åta sig att på ett avgörande sätt bidraga till finansieringen av projektet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att tidigarelägga medel ur tiomiljarderanslaget för investeringar i .