mot · GC02So502 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: So502 av m. fl. Minskad helgtjänstgöring för vårdpersonal har visat i en rapport att landstingsanställda kvinnor som tillhör har fler arbetsskador än någon annan grupp på arbetsmarknaden. Deras arbete sliter både fysiskt och psykiskt. Tunga lyft och olämpliga arbetsställningar och därtill arbetstider som knappast har någon motsvarighet på arbetsmarknaden för övrigt gör arbetet påfrestande. arbetar stora delar av vårdpersonalen på scheman med tjänstgöring . är det kanske möjligt att anpassa sig till ständigt helgarbete, men den som tvingas arbeta får avstå från mycket av familjesamvaro och annan social gemenskap. Arbetstiderna i sjukvården har ett könsperspektiv, vilket alltför sällan framkommer i debatten. Det är främst kvinnorna i vården som drabbas av de orimliga arbetstiderna. Minskad helgtjänstgöring skulle ge positiva effekter på möjligheten att rekrytera personal, minska personalomsättningen och sjukfrånvaron. Både sjukvårdshuvudmännen och politikerna är medvetna om betydelsen av minskad helgtjänstgöring och försöksverksamhet pågår vid vissa sjukhus. Men personalsituationen är akut och det är nödvändigt med en snar förändring. Nyanställningar på grund av personalomsättningen kostar mycket pengar för sjukvården och sjukfrånvaron ger utgifter för staten. Investeringar som kan minska personalomsättningen och sjukfrånvaron blir lönande både för sjukvårdshuvudmännen och staten. Men det är också nödvändigt av andra skäl att förbättra vårdpersonalens arbetsvillkor. Den vårdkris som synliggjorts är till stora delar en personalkris. Den är ett resultat av många års försummelser på det personal- och arbetsmiljöpolitiska området i vården. Om inget förändras kommer personalsituationen att förvärras ytterligare. En bra personalpolitik ger också direkta effekter på vårdkvaliteten personalens arbetsmiljö är patienternas livsmiljö. Vid i har undersköterskor och vårdbiträden fått ändrad tjänstgöring så att de nu arbetar två av fem istället för som tidigare . En märkbar effekt av den förändringen är att inte haft sådana personalproblem att avdelningar tvingats stänga, vilket är fallet vid jämförbara sjukhus i länet med tjänstgöring . Om motsvarande förändringar i vårdpersonalens helgtjänstgöring skall genomföras vid samtliga 900 vårdavdelningar i kan årskostnaden beräknas till ca . Enligt landstingsförbundets beräkningar kommer den samlade kostnaden för sjukvården att öka med ca /år vid en allmänt genomförd minskad helgtjänstgöring. Detta motsvarar ett behov av ca 20000 nya tjänster. Behovet av nyrekrytering kan framstå som omöjligt att uppnå, men de sjukhus som genomfört ändrade arbetsscheman har lyckats tillgodose behovet av ny personal trots den besvärliga personalrekryteringssituationen inom vården. Det visar att frågan om arbetstiderna har en avgörande betydelse för att göra vårdarbetet attraktivare. Det skulle säkerligen underlätta ytterligare om arbetstiderna även i övrigt blir flexiblare så att större individuella hänsyn kan göras. För att snabbt få till stånd en minskad helgtjänstgöring i vården och förhindra en akut personalvårdkris bör staten enligt vpk:s mening ekonomiskt stimulera ett förändringsarbete. Vpk föreslår därför att staten anslår att fördela till sjukvårdshuvudmännen för genomförande av minskad helgtjänstgöring. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att anslå 2000 milj. kr. att fördela till sjukvårdshuvudmännen för genomförande av minskad helgtjänstgöring, 2. att beslutar att under anslaget Bidrag till allmän sjukvård m.m. för /90 anslå 2000 milj. kr. utöver regeringens förslag i enlighet med vad som framhålls i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 So502