mot · GC02Sk443 · 1989-01-25 00:00:00 — Undantag för likformig beskattning med olja bör kunna göras för drivmedel och en lägre beskattning accepteras om rimliga substitut saknas. Allt bränsle för bränslebaserad elproduktion skall beskattas på samma sätt som bränsle för värmeproduktion i syfte att stimulera ett effektivt bränsleutnyttjande. En särskild uranskatt skall införas. Enligt mening är det nödvändigt att bättre villkor och konkurrensförhållande skapas för förnybar energi och effektivare energianvändning om en omställning och förnyelse av vårt energisystem skall kunna genomföras på ett effektivt sätt. Detta innebär bl a att skatten på importerade bränslen vid nuvarande prisnivå måste höjas så att marknaden för inhemska bränslen tryggas. Höjda skatter på energi skall enligt mening balanseras med sänkta skatter på arbete. Därigenom ökar inte det totala skattetrycket och näringslivets konkurrenskraft försämras inte. I infördes ett råvaruskattesystern som omfattar ett femtiotal råvaror. Avgiftsuttaget belastar bl a täktverksamhetsom t ex sand, grus, kalk, lera och jord. Avgiften tas ut på såväl inhemsk täktverksamhet som på importerade råvaror. Enligt mening så kan råvaruskatt stimulera till återanvändning och främja teknikutvecklingen för en resurssnål produktion. I arbetet med att utforma en svensk råvaruskatt bör erfarenheterna av den danska råvaruskatten noga analyseras. Så som ovan sagts bör frågan om miljöavgifter ägnas särskild uppmärksamhet. har i en särskild motion lagt konkreta förslag på miljöavgifter avseende utsläpp av svavel och klor. Med båda dessa avgifter är målsättningen att medverka till att utsläppen drastiskt reduceras. Denna typ av miljöavgifter skall om önskvärda resultat uppnås inte vara någon långsiktig finansieringskälla. Detsamma gäller flertalet andra aktuella miljöavgifter, med ett markant undantag och det gäller koldioxid. finns ingen känd teknik för rening av koldioxid. tyder mycket på att de stora koldioxidutsläppen är vårt allvarligaste miljöhot. Det finns egentligen bara två sätt att hållbart reducera koldioxidutsläppen. Det viktigaste är övergång till förnybar energi där koldioxiden ingår i det naturliga kretsloppet och det andra är effektivare energianvändning för att radikalt reducera vårt behov av fossila bränslen. En miljöavgift på koldioxid måste för att ge önskvärd effekt vara betydande. För alla miljöavgifter gäller att de måste ges en sådan nivå att de får verklig styreffekt. För att inte den totala kostnadsbelastningen skall bli för stor för företagen kan övervägas balanserande reducering av arbetsgivaravgifternas skattedel. Först tog beslut om 1989 års skatteskalor. Ett sådant förfaringssätt är naturligtvis inte bra. Det bidrar inte till stabila spelregler. Vi förväntar oss att regeringen redan i vår kommer med ett förslag till skatteskalor. Skatteskalan innebär att endast inkomsttagare med en årsinkomst före avdrag om och över får en skattesänkning med . Vi i förordade därutöver en skattereduktion om till alla, för att bl a låginkomsttagare och pensionärer med låg ATP skulle erhålla en skattesänkning. Detta motsatte sig majoriteten i , varför årets skatteskala innebär en ökad klyfta mellan låg- och höginkomsttagare. vill medverka till att minska klyftorna genom att åter föreslå en skattereduktion avseende . bör nu fatta beslut som innebär att en skattereduktion på medges redan för samt därefter med /år. Därest accepterar den av oss föreslagna skattereduktionen, bör denna finansieras dels genom en höjning av skatten på olja med / kbm och kol med /ton (), genom införandet av en uranskatt enligt förslag (), samt genom lika beskattning av värme och el vid kondenskraftproduktion (0,). anser att skatteskalan ska utformas med utgångspunkt ifrån en skatteomläggning med samma omfattning och inriktning som den vi förordade . Det innebär fortsatta skattesänkningar för alla, kombinerat med fördelningspolitiska skatteåtgärder som en kraftigt förstärkt kommunalskatteutjämning och en sänkning av momsen på mat i första hand. Vi avser att återkomma till skatteskalan i samband med regeringens proposition. Vi avser också att precis som tidigare finansiera sänkt skatt på arbete med bl a höjda avgifter och skatter på energi och råvaror. Vid vårriksdagen framhöll att det största skattehotet var hotet om höjda kommunalskatter. Enligt vår mening borde regeringen tagit kontakt med de kommunala företrädarna för en diskussion om konkreta åtgärder för att undvika kommunalskattehöjningar 1989. vet vi att dessa skattehöjningar är ett faktum. Vi ser nu en situation, där många kommuner och landsting tänjer sin ekonomi till det yttersta och tvingas till skattehöjningar. Kommunalskattehöjningar drabbar särskilt låg- och mellaninkomstgrupperna. Kommmunalskatten är den tyngsta skatten för praktiskt taget alla inkomsttagare och särskilt för människor med inkomster under den nivå, där beslutat om marginalskattesänkningar. Det är utifrån detta perspektiv redan nu helt nödvändigt med förslag till kommunalskatteutjämning och sänkta matpriser. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att införa en skattereduktion med och med för åren därefter samt hos regeringen begära förslag om finansiering genom höjd olje- och kolskatt, uranskatt och förändrad beskattning av kondenskraft enligt det anförda, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande inriktningen av skattepolitiken i övrigt , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om inriktning och målsättning för det fortsatta reformarbetet på skattepolitikens område. () () () () () () Per-O la () () () () () () ()