mot · GC02Fi226 · 1989-01-25 00:00:00 — Regeringen måste trovärdigt deklarera att för höga löneökningar inte kommer att pareras genom devalveringar. I synnerhet inte efter en avskaffad valutareglering. En fast växelkurs måste vara en norm för den ekonomiska politiken. Finans- och penningpolitiken måste syfta till att understödja den fasta växelkursen. Arbetsmarknadens parter får därmed ta ett större ansvar för den försämrade konkurrenskraft som uppstår vid för höga löneökningar. En politik för regional balans måste föras som minskar den överhettning som finns i vissa regioner, medan andra regioner har problem med arbetslöshet. Överhettningssymptom och löneglidning är störst inom storstadsområdena. En politik för regional balans är ett effektivt medel mot löneglidning och kostnadsökningar. föreslår investeringsavgifter på i överhettade koncentrationsområden, i första hand expansiva delar. Denna avgift bör belasta nyproduktionen av lokalytor för kontor och industrier. Intäkterna bör återföras till regionen till produktion av bostäder och miljöförbättrande åtgärder. förespråkar en differentierad moms med sänkt skatt på mat. 1988/89 Detta är en modell som de flesta europeiska länder redan tillämpar och Fi226 som också den Europeiska gemenskapen, EG, väntas fullfölja, då harmoniseringen av momssystemet inom EG fortgår. förespråkar en differentierad moms också av fördelningspolitiska skäl. Den fördelningspolitiska effekten i skatteskalan kommer att avta då marginalskatterna sänks. Den bör enligt vår mening upprätthållas bl.a. genom en differentierad moms med sänkt skatt på maten. Sänkt skatt på maten genom en differentiering av momsen är en åtgärd som har starkt stöd i opinionen, inte minst inom löntagarorganisationerna. En sådan reform kan öka möjligheterna för att skapa samhällsekonomiskt acceptabla löneökningar. Arbetsgivaravgifterna får inte höjas utan skall helst sänkas. Det samhällsekonomiska utrymmet för lönekostnadsökningarna får inte enbart intecknas av staten. Skatteskalorna utformades på ett sätt som enligt åsikt bäddar för kompensationskrav. Samtliga skattebetalare får inte del av skattesänkningarna. Att, i ett läge med hög inflation, utforma skatteskalorna på ett sätt som bäddar för kompensationskrav är högst oförnuftigt. Vi förutsätter att en marginalskattesänkning kombineras med fördelningspolitiska insatser. Kommunalskatterna måste utjämnas mer effektivt. Marginalskattesänkningarna i kombination med förändringar i de kommunala skatteuttagen kommer att medföra mycket olika utbyte i disponibel inkomst av kommande lönerörelse. berör sin syn på skattepolitiken längre fram i denna motion samt i en särskild partimotion. Tillväxttakten i den offentliga konsumtionen måste begränsas för att ge utrymme för reallöneökningar. Skattetrycket får inte öka utan bör minska. En samordning av olika avtalsperioder bör ske också fortsättningsvis. Konkurrensen mellan arbetstagarorganisationerna ökar kraftigt när avtal som sluts påverkar avtal längre fram. Överlappande avtalsperioder förhindrar också att en effektiv antiinflationspolitik kan föras. har vi återkommande konflikthot på den svenska arbetsmarknaden. Långsiktiga avtal bör i större grad eftersträvas för att skapa en stabilare situation. Detta är särskilt angeläget i samband med en större skattereform. Arbetslöshetsförsäkringen bör bli obligatorisk. Obligatoriskt medlemskap i arbetslöshetskassorna medför att dessa också belastas av kostnader för arbetslös ungdom. De ovan nämnda åtgärderna skulle enligt vår uppfattning kunna skapa förutsättningar för kostnads- och löneökningar på en rimlig nivå . satte, på regeringens förslag, 1988 en utgiftsram för lönekostnadsökningar, en s.k. cash limit, inom den statliga sektorn. Denna ram sattes till . För att säkerställa personalförsörjningen i statsförvaltningen gav regeringen i efterhand kompensation för lönekostnadsökningar upp till 5,6 Eftersom löneökningarna på den statliga sidan blev har i årets Mot. budgetproposition kompensation motsvarande denna löneökningsdifferens Fi226 Regeringen har emellertid redan nu kunnat konstatera att den uteblivna kompensationen för statsbidragen till lärarlönerna inte ser ut att godkännas av . Regeringen har därför tillkännagivit att man drar tillbaka den utgiftsram för löneökningar som i finansplanen föreslagits I stället avser regeringen att via en särskild proposition föreslå en återgång till de statliga myndigheternas generella besparingskrav på var det enda oppositionsparti på den icke-socialistiska sidan som 1988 kritiserade regeringens utgiftsram. reserverade sig i finansutskottet mot användningen av cash limit-metoden med den av regeringen anmälda utformningen.Vi menade i vår ekonomisk-politiska motion att kassabegränsningar generellt visserligen kan vara ett medel för en lägre kostnadsutveckling men att utgiftsramen i regeringens tappning hade små möjligheter att lyckas. reserverade sig därefter i finansutskottet mot användningen av cash limit-metoden med regeringens utformning. Vår kritik av regeringens förslag hade följande grunder: - Regeringen valde att enbart ange ramen för löneökningar, ett s.k. lönetak. Löneökningar utöver ramen skulle mötas med effektivitets- och produktionshöjande åtgärder eller besparingar. Kassabegränsningen måste, menade vi, avse det totala anslaget till en myndighets verksamhet, om detta skall vara möjligt. - menade också att med regeringens löneram på riskerade ramen, som var avsedd som ett tak, att bli ett golv från vilket löneförhandlingarna utgick. - Kassabegränsningarna måste följas av en decentralisering av förhandlingarna till myndighetsnivå där eventuella besparingar i verksamheten kan vägas mot ökade löner, menade vi, men regeringen gav endast en ram för centrala förhandlingar. Att väga lönekostnader emot andra utgifter är ogörligt att genomföra på central nivå. - Förhandlingarna måste utgå från strikta regler för verksamhetens miniminivå. Annars blir innebörden att parterna genom avtal kan förändra även den politiskt beslutade omfattningen och inriktningen av den statliga verksamheten. - Systemet måste vidare kunna garantera statens personalrekrytering genom att skillnader i löneökningar inom totalramen tillåts, menade . I den nu uppkomna situationen bör regeringen redovisa sina förslag i detaljerad form för . Därutöver bör regeringen ge en bedömning av vilka konsekvenser som förslagen får för olika myndigheter. Underlag för denna bedömning bör kunna hämtas från myndigheternas anslagsframställningar. Det är också nödvändigt, att regeringen redovisar en mer långsiktig bedömning med utgångspunkt från myndigheternas redovisade flerårsbudgetar. Syftet skall vara att ge en grund för beslut, som inte enbart rekommenderar generella besparingar. En flerårig användning av den s k osthyvelsmetoden leder förr eller senare till en ineffektiv användning av myndigheternas samlade resurser. Dessutom måste få tillräckligt underlag för att kunna bedöma långsiktiga effekter på berörda myndigheters funktionsmöjligheter, alternativa besparingsmöjligheter eller grund för ökade anslag. Först då möjliggörs en politisk prioritering. En sådan prioritering är ett politiskt ansvar. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen aviserar i finansplanen en indragning av vinstmedel från företagen. Detta, säger man, skall ske genom att en särskild skatt tas ut på företagsvinsterna . betonar vikten av stabilitet i de spelregler som samhället ställer upp för ekonomin. Genom att föra en politik för decentraliserat ägande och rättvis fördelning menar att man inte behöver ta till engångsåtgärder. Regeringen anser att den föreslagna vinstskatten torde verka dämpande på lönestegringstakten. Det finns inga tidigare bevis för något sådant samband. Uttalanden från arbetsmarknadens parter pekar också på att vinstskatten inte påverkar lönebildningen. har tidigare godtagit likviditetsindragningar från storföretagen i syfte att dämpa en accelererande fusionsvåg. Dessa likviditetsindragningar är dels inga skatter, dels har aldrig hävdat att likviditetsindragningar verkar hämmande på lönekostnadsökningstakten. Däremot torde företagens investeringsvilja och enskilda sparares vilja att ställa upp med riskvilligt kapital påverkas av den nya vinstskatten. Den socialdemokratiska skattepolitiken visar på en rad av misslyckanden. Man har inte förmått att i något avseende nå de mål som ställts upp. - Skattetrycket skulle hållas oförändrat. Skattetrycket har i praktiken höjts från till 1988. - av de heltidsarbetande skulle ha högst marginalskatt. Detta slogs fast skattebeslut, men har i praktiken urholkats successivt. - Målet att skattepolitiken skall främja lugna avtalsrörelser har misslyckats. Den 3-procentiga marginalskattesänkning för alla med beskattningsbar inkomst som beslutades om och som gäller skatter fick en olycklig fördelningspolitisk profil. Höginkomsttagare tjänar relativt sett mycket i skattesänkning medan låginkomsttagare tjänar litet eller inget. föreslog istället skattesänkningar för alla skattebetalare genom att låta marginalskattesänkningen åtföljas av en skattereduktion på lika för alla. Det socialdemokratiska förslaget ger nu i kombination med kraftigt varierande kommunalskatteförändringar och en hög inflation upphov till farhågor om en orolig avtalsrörelse. Det kommer nämligen att krävas väsentligt olika nominella löneökningar i olika delar av landet och i olika inkomstskikt för att uppnå en oförändrad real disponibel inkomst. Skattesänkningar som inte inkluderar alla inkomsttagare riskerar på detta sätt att bli löne- och inflationsdrivande. kan med beklagan konstatera att inkomstklyftorna ökar med den socialdemokratiska skattepolitiken. anser att fortsatta marginalskattesänkningar bör Mot. Detta bör ske bl.a. som en successiv anpassning till en Fi226 Vi upprepar däremot vår skarpa varning för skattesänkningar som inte kommer alla skattebetalare till del. Vi vill höja skatterna på kol, olja, uran och införa en lika beskattning av el och värme i samband med kondenskraft under förutsättningen att dessa höjda skatter används för finansiering av en skattereduktion lika för alla skattebetalare i samband med utformandet av skatter. Höstriksdagen 1988 förbättrade pensionärernas skattesituation. Avtrappningen av det extra avdraget minskades, förmögenhet undantogs från att påverka det kommunala bostadstillägget vid sparande bundet i boende, arbetsinkomst påverkar inte heller längre KBT. Vi utvecklar vår syn på pensionärernas beskattning i en särskild motion. utvecklar sin syn på en kommande genomgripande skattereform i en särskild partimotion. anser att rättvis fördelning är ett viktigt mål för den ekonomiska politiken. Välfärden måste fördelas på ett rättvist sätt mellan olika samhällsgrupper och mellan människor i olika delar av landet. En jämnare fördelning minskar spänningar i samhället och bidrar till en varaktig tillväxt via en jämn efterfrågan och en harmonisk arbetsmarknad. Alla människor måste ha en ekonomisk grundtrygghet. Detta gäller särskilt vid ålderdom, sjukdom, handikapp och arbetslöshet. konstaterar, att den socialdemokratiska politiken ökat samhälisklyftorna. En undersökning presenterad av visar att de svenska hushållen fått det ekonomiskt sämre . Klyftorna mellan höginkomst- och låginkomsttagare har ökat. blev utfallet för en arbetarfamilj med tre barn minus . Motsvarande hushållstyp i höglönegruppen fick mer . Sämst har utvecklingen varit för ensamstående med barn och sammanboende utan barn och med låga inkomster. Enligt blev utvecklingen likartad . En viktig orsak till denna utveckling har varit att prisökningarna varit större än löneökningarna. kan konstatera att trots högkonjunkturen har inkomstklyftorna ökat. Storföretag och aktieägare är vinnarna under de socialdemokratiska regeringarna, låg- och medelinkomsttagare utan finansiella besparingar är förlorarna. Socialdemokraterna har inte förmått åstadkomma en rättvis fördelning av det välstånd som högkonjunkturen skapat. De marginalskattesänkningar som genomförts har också bidragit till de ökade ojämlikheterna. Differentierad moms med sänkt skatt på mat skulle kunna bli en aktiv del i fördelningspolitiken då inkomstskattens progressivitet minskar. Klyftorna mellan olika delar av landet har också ökat. Under större delen av 80-talet har skogslänen dränerats och haft en vikande befolkningsutveck Kommunalskatterna återspeglar utvecklingen. Skillnaderna i kommunalskatt mellan högsta och lägsta uttag är nu . Människor i kommuner med lägst genomsnittlig inkomst betalar de högsta kommunalskatterna. De effekter som uppstår vid en alltför snabb strukturförändring i vissa regioner eller på vissa orter måste lindras. Detta för att förhindra allför stora sociala kostnader. Ett relativt begränsat antal människor skall inte betala priset för den ekonomiska strukturomvandlingen. Kostnaderna liksom intäkterna skall delas solidariskt. Sysselsättningssituationen är mycket olika mellan länen. Detta trots en låg generell arbetslöshet. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan t.ex. och är . har befolkningsutveckling och sysselsättning förbättrats något i skogslänen. De har haft ett positivt flyttningsnetto och en sjunkande arbetslöshet. Dessa förbättringar har emellertid anlänt mycket sent i den högkonjunktur som råder. Långtidstrenden för dessa län är därför fortsatt vikande. Tillgången till arbete för alla är ett avgörande fördelningspolitiskt medel. Ett arbete ger tillgång till försörjning och är i stor utsträckning styrande för självkänsla och människovärde. Den generella arbetslösheten är låg vilket är glädjande. finns dock skillnader mellan befolkningsgrupper. De regionala skillnaderna har nämnts; vidare är ungdomsarbetslösheten högre än den genomsnittliga arbetslösheten även om ungdomsarbetslösheten sjunkit snabbare än övriga gruppers arbetslöshet 1988. Arbetslösheten bland flyktingar och invandrare är också hög. I hög utsträckning missutnyttjas också flyktingars och invandrares kompetens på arbetsmarknaden genom att de anställs i befattningar för vilka de är överkvalificerade. begärde förslag från regeringen hur flyktingar och invandrare lättare skulle kunna hitta vägar in på arbetsmarknaden i relevanta befattningar. Vi upprepar denna begäran. Antalet människor som förtidspensionerats har ökat kraftigt . Förtidspensioneringarna görs dessutom vid allt yngre ålder. menar att förtidspensionerade, i synnerhet unga sådana, måste ges bättre möjligheter till rehabilitering och återkomst på arbetsmarknaden. Myndigheterna bör också vara mer restriktiva med förtidspensioneringar. Också bland andra grupper, t.ex. långtidsarbetslösa, handikappade och undersysselsatta, t.ex. många deltidsarbetande kvinnor, finns en vilja att komma in på arbetsmarknaden. En utveckling i denna riktning skulle för samhället innebära ett bidrag för att få ner arbetskraftsbristen. Arbetsmiljön är viktig. Utslagning p.g.a. arbetshandikapp är en tragedi för den enskilde och åsamkar samhället stora kostnader. Samhällets utbetalningar p.g.a. arbetshandikapp har ökat kraftigt . borde förutsättningar för en förbättrad fysisk och psykosocial arbetsmiljö finnas via kraftig vinstutveckling i näringslivet och arbetskraftsbrist som borde skapa incitament för arbetsmiljöförbättrande åtgärder. Samhället har en självklar skyldighet att särskilt bistå utsatta samhällsgrupper att klara sin ekonomiska trygghet. vill återinföra friåret i Vi går emot regeringens förslag att dra in de kostnadsfria Mot. 1988/89 läkemedlen. Finansplanen säger att satsningar på de handikappade har möjliggjorts genom ett stramt budgetarbete. För del anser vi att stödet till särskilt utsatta människor inte får vara avhängigt av budgetsaldot. satsar medel på handikappolitiken utöver regeringen. Den allmänna försäkringen har mer och mer blivit en försäkring mot inkomstbortfall. Grundskyddet har relativt sett försvagats. Skillnaderna i förmåner har ökat. Människor utan förvärvsinkomster hamnar vid sidan av de flesta försäkringsförmåner. Detta gäller inte minst de som ställs utan arbete och på så sätt får ett svagare socialförsäkringsskydd. Därför har föreslagit att socialförsäkringssystemet i större utsträckning måste byggas upp enligt grundtrygghetsprincipen. Stödet till barnfamiljerna har en hög fördelningspolitisk träffsäkerhet och bör förstärkas. Vi förutsätter att regeringen lämnar förslag om höjda barnbidrag i samband med kompletteringspropositionen. Detta bör ges regeringen tillkänna. föreslår att ett vårdnadsbidrag för alla småbarnsföräldrar med barn i förskoleåldern införs. Dessutom yrkar vi avslag på regeringens förslag om minskade mjölksubventioner. Studiestödet till studenter har en dokumenterat god fördelningseffekt. Även om en förändring i studiemedelssystemet gjorts, är ytterligare förbättringar nödvändiga. Detta skulle kunna minska den sociala snedrekryteringen vilket ytterligare skulle förstärka den fördelningspolitiska effekten. förslag om studielön presenteras i en särskild motion. Även de sämst ställda pensionärerna behöver en förstärkning. vill förbättra pensionärernas skattesituation. Vi utvecklar detta i en särskild motion. Åtgärder för en varaktig tillväxt Varaktig ekonomisk tillväxt förutsätter enligt uppfattning hushållning med naturresurser och god miljö. Detta måste prägla innehållet i produktionsutvecklingen. Tillväxten måste komma hela landet till del. Målet bör vara en decentraliserad samhällsstruktur där det råder balans såväl inom som mellan olika regioner. Uppnås inte detta, skapas problem såväl inom som utom storstadsregionerna. -87 pekade på att relativsprissänkningar krävs i det längre perspektivet för bibehållna marknadsandelar. Det finns dock möjlighet att påverka andra förutsättningar för den svenska konkurrenskraften. vill föra en politik för varaktig tillväxt genom satsningar på miljö, utbildning, infrastruktur, decentraliserat ägande inom näringslivet, ökad konkurrens och decentralisering av ansvar inom offentliga sektorn samt minskade regleringar. Den strukturomvandling där kunskapsintensiv produktion inom industri och tjänstesektor växer i betydelse är viktig för att bibehålla svensk konkurrenskraft . Slutsatsen är att en kvalitativt högtstående och flexibel utbildning på alla nivåer är av avgörande betydelse. har i sitt budgetarbete prioriterat utbildningsom Upprustning av skollokaler, egna böcker, bättre skolmat, mindre skolor och klasser är förslag som verkat för. Socialdemokraterna har vid samtliga tillfällen motsatt sig dessa förslag och istället föreslagit stora besparingar på skolans område. Regeringen har redan, innan motionstiden med anledning av budgetpropositionen gått ut, tvingats backa från sitt förslag att skära ner statsbidragen till lärarlönerna med . Investeringar i form av högre utbildning och forskning har också en stor regional betydelse. Framtidsstudier visar att en betydande del av produktionsutvecklingen kommer att ske runt universitetsorterna. Det är därför inte minst ur regionalsynpunkt viktigt med en decentraliserad högskola. vill förstärka de mindre högskolorna. Målsättningen bör vara en högskola i varje län. Dessutom bör de fasta forskningsresurserna spridas även utanför universitetsorterna. anser det också angeläget med en utbyggnad av kortare tekniska och ekonomiska högskoleutbildningar. Vi ser det som naturligt att dessa utbildningar i första hand knyts till de mindre högskolorna för att främja en regional utveckling. syn på utbildningen finns utvecklad i en rad motioner om utbildningspolitik, skola och högskola. I en gemensam motion tillsammans med och har vi föreslagit att en betydande del av pengarna i löntagarfonderna skall sättas in i stiftelser vars avkastning skall satsas på forskning. Forskning kring miljöfrågor är särskilt angelägen för att skapa förutsättningar för en varaktig tillväxt. Andra typer av infrastruktursatsningar är också viktiga för en regional utveckling. En grundläggande förutsättning för en varaktig tillväxt är fungerande kommunikationer i alla delar av landet. vill verka för en decentraliserad utbyggnad av vägnät, tågtrafik, regionala flygförbindelser och telekommunikationsnät. För att uppnå en god konkurrenskraft även i ett längre perspektiv krävs att svensk industri hävdar sig väl inom de områden som internationellt sett växer snabbast. Därför är skapande av ett gott klimat för tjänsteproduktion och kunskapsintensiv produktion viktigt. Kraftfulla åtgärder behövs för att stimulera regional tjänsteproduktion. Bl.a. måste det statliga stödet till investeringar i större utsträckning inriktas på immateriella investeringar. Det regionalpolitiska stödet bör kunna användas till andra investeringar än bara maskiner och byggnader. Den privata tjänstesektorns tillväxt försvåras av en rad regleringar och statliga tjänstemonopol. Avregleringar bl a på trafikpolitikens område bör ske, liksom en uppluckring av vissa av de offentliga verksamheternas monopolställning. Hänsyn till tjänsteproducerande företag måste i ökad grad tas i företagsbeskattningen. Andra typer av regleringar som hämmar den ekonomiska utvecklingen är valutaregleringen och byggnormen. En varaktig ekonomisk tillväxt är starkt beroende av stabila politiska villkor. Regeringens politik har präglats av en svårbedömbar ryckighet. Detta innebär att färre vågar ta risker varvid investeringar tenderar att utebli. Det är därför väsentligt med ett stabilt politiskt handlande. anser vidare att långsiktig konkurrenskraft kräver en satsning på småföretagen. De är en grund för teknisk utveckling och har stor betydelse vid skapandet av nya arbetstillfällen. föreslår i en partimotion att skattepolitiken läggs om, så att den till skillnad från gynnar små- och medelstora företag. Vidare måste den offentliga sektorn i likhet med den privata effektiviseras. Den totala produktivitetsökningen i ekonomin påverkas i betydande utsträckning av effektiviteten i den offentliga sektorn. En politik för en decentraliserad offentlig service skulle på många områden starkt bidra till en effektivisering av den offentliga sektorn. går politiken en annan väg; kronofogdemyndigheter, taxeringsväsende, folkbokföring m m centraliseras av den socialdemokratiska regeringen. Det är också viktigt att den lokala flexibiliteten utvecklas i den offentliga sektorn. Den kommunala självstyrelsen bör förstärkas genom att avskaffa detaljstyrningen av den kommunala verksamheten. De statliga specialdestinerade bidragen till kommuner och landsting bör avskaffas och överföras till ett skattekrafts- och utgiftsutjämnande bidragssystem som utgår oavsett verksamhetens storlek. Den statliga styrningen bör istället ske genom ramlagstiftning. På detta sätt kan de som har den bästa överblicken avgöra insatsernas storlek och inriktning beroende på lokala förutsättningar. Detta skulle avgjort förbättra effektiviteten i den primär- och landstingskommunala sektorn. För att effektivisera den offentliga verksamheten bör stat, kommuner och landsting i högre grad inrikta sig mot verksamhetsområden där man har de bästa förutsättningarna. Det innebär bl a att anser att en rad statliga företag bör säljas ut till allmänheten. Även andra åtgärder för att stimulera den långsiktiga konkurrenskraften har presenterats av . En skattereform enligt ovan med sänkta marginalskatter, rättvis fördelning och sänkt skattetryck skulle förbättra ekonomins funktionssätt. anser att en stram finanspolitik måste föras dels för att pressa tillbaka konsumtionsökningen så att denna inte överstiger tillväxten, dels för att inte penningpolitiken skall behöva bära en alltför stor del av det stabiliseringspolitiska ansvaret. Det ger utrymme för en mindre räntedifferens mot utlandet. Eftersom en konjunkturavmattning är att vänta är det emellertid inte lämpligt med större köpkraftsindragningar. Istället bör en stram finanspolitik i huvudsak åstadkommas via sparstimulanser. anser att sparandet huvudsakligen bör ske i hushållssektorn. Detta är förutsättningen för ett långsiktigt sänkt skattetryck. Årets budget är den första /63 som inte visar underskott.