ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Kr227 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr227 av och (båda c) Inrättande av lands-/länsarkiv i Utredningen "Öppenhet och Minne har fört fram tanken på att öppna nya lands/länsarkiv. Avsikten är bl a att föra arkiven nära sina utnyttjare och föra invånarnas historia närmare människorna. Det finns starka skäl att förlägga en sådan verksamhet till . Skälen är framför allt att är under stark utveckling och närheten till ett landsarkiv skulle stimulera en forskning om länets historia och invånarnas rötter. I län är hembygdsrörelsen mycket stark och intresset för forskning är kraftigt stigande. En länsvis lokalisering av arkivet skulle kunna samordnas med andra arkivbehov och därmed ge billigare lösningar. En lokalisering till skulle förläggas till samma byggnad som , vilket bör ge fördelar för både besökare och personal. Byggnaden - den gamla Ångkvarnen - ligger i ett kulturkvarter där förutom museet olika verksamheter inom kulturområdet finns, bl a och kommunens arkiv. I den centrala byggnaden i kvarteret uppförs nu en konsert- och kongresslokal för 800 personer. Samhallsreprograficentralen Repro ligger dessutom i den andra kvarnen i kvarteret intill, vilket också ger stora fördelar vid mikrofilmning av material m m. Repro är största reprografiska verkstad. Här filmas kontinuerligt alla dagstidningar. Det retrospektiva tidningsmaterialet, alltsedan första exemplar av , finns här. Ett lands/länsarkiv i skulle också kunna utformas som ett försöksarkiv där människor med handikapp skulle få möjligheter att besöka detsamma. Lokalerna skulle redan från början handikappanpassas för rullstolsbunden personal och besökare. För att ge dessa möjlighet att arbeta i hyllorna på höga höjder skulle tekniska hjälpmedel finnas tillgängliga, framtagna efter forskning och utveckling. Möjligheter finns också att dit förlägga ett näringslivsarkiv genom att lands/länsarkivet ställer plats och kompetens till förfogande. Det folkrörelsearkiv som f n finns inrymt i Folkets Hus i borde också förläggas hit så att länets samlade historia finns på ett och samma ställe. En lokalisering till vore också en viljeinriktning att staten vill ge län del av den statliga utlokalisering som så länge utlovats men ännu inte tillgodosetts. Med hänvisning till det som ovan anförts hemställs att med stöd av vad som i motionen anförts som sin mening ger regeringen till känna att ett lands-/länsarkiv placeras i . () () 1988/89 Kr227
mot · GC02Kr230 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr 230 av m.fl. (fp, c, pk, mp) anslag I årets budgetproposition har under anslaget F2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. föreslagits ett samlat anslag om . Detta anslag är ett nytt samlingsanslag som innehåller en rad ändamål som tidigare anvisats under flera anslag och anslagsposter i statsbudgeten. 1 årets statsbudget finns under anslaget Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet upptaget en anslagspost till föreställningsverksamheten vid . Den tillämpade ordningen innebär att den ansvariga ledningen inom i samband med offentliggörande av budgetpropositionen får del av regeringens förslag avseende bidrag till föreställningsverksamheten och kan inrätta sin planering efter detta. Systemet innebär vidare möjlighet för att påverka bidragsgivningen till detta specifika ändamål. Den i budgetpropositionen föreslagna ordningen innebär att efter beslut om det nya samlingsanslaget förutsätts prioritera mellan olika ändamål och anvisa medel till de olika berörda institutionerna. Detta innebär att slutligt besked om medelstilldelningen kan emotses tidigast . är en säsongsteater som bedriver sin föreställningsverksamhet . För den säsong som skall äga rum måste planering och engagemang vara slutfört . Det är inte möjligt att bedriva en seriös och meningsfull verksamhet inom detta område med en planeringshorisont på endast någon månad. I detta avseende skiljer sig verksamheten vid från merparten av de ändamål som föreslås få sina medel genom det nya samlingsanslaget. Denna särställning vad avser föreställningsverksamheten vid har också markerats genom att regeringen i särskilt beslut undantagit från den annars gängse periodiseringen av statsbidrag till kulturinstitutioner. Den i budgetpropositionen föreslagna ordningen innebär att det är omöjligt för att i sin planering ta hänsyn till förändringar i anslaget. bör ges en möjlighet att påverka anslagsgivningen till föreställningsverksamhet och teatern bör ges rimliga planeringsförutsättningar. Av detta skäl bör statsbidraget till teaterns föreställningsverksamhet anvisas under ett särskilt anslag i statsbudgeten. Vi föreslår därför att detta anslag tas upp med det belopp som föreslagits i yttrande över teaterns anslagsframställning. Med hänvisning till det anförda hemställs att för /90 till Föreställningsverksamheten vid anvisar ett reservationsanslag om . () (vpk) 1988/89 Kr230
mot · GC02Kr231 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr231 av m.fl. (fp) i i är unikt inte bara i utan i världen. Det är ett kommunalt museum som genom tiderna fått ett etnografiskt material av världsklass. Samlingarna räknar drygt 100 000 föremål varav från , från och från . Övriga kommer från övriga delar av världen. Från finns ett omfattande arkeologiskt material, bl.a. drygt 1 200 textilier från förcolumbiansk tid. De mest kända är de s.k. Paracastextilierna från som är ca . De anses av specialister som de kvalitativt sett kanske förnämsta i världen och röner också intresse därefter. Dessa textilier är varken tillfredsställande utställda eller magasinerade. De totala samlingarna förvaras i sju olika magasin som är alldeles för små och av dålig standard. har gett museet ett anslag på för analys och vård av de ovan nämnda textilierna. Efter saneringen behövs ett nytt magasin för att på ett tillfredsställande sätt kunna förvara dessa dyrgripar. bör såväl som dess motsvarighet i betraktas som riksmuseum. De kompletterar varandra och utgör tillsammans ett riksintresse. Därför föreslår vi att får i uppdrag att se över möjligheterna att omvandla museet i från kommunalt museum till riksmuseum. har även andra museer av riksintresse, t.ex. med sina samlingar av svenska konsthantverk. har gjort en utredning om de centrala museernas uppgifter och ansvar för landets museiväsende. I sitt förslag skriver rådet att: Bilden av det traditionella stämmer inte in för de kommunala museerna i storstadsområdena och . Statsbidraget utgår dock på samma grunder. Utvecklingen har med tiden ändå fört med sig att museerna i och påtagligt halkat efter när det gäller statsbidragsandelen medan den kommunala andelen ökat. har även inför årets budgetproposition framfört kravet på sju nya grundbelopp för och fyra för . Kulturministern kommenterar inte heller förslag utan förbigår det med tystnad, vilket vi beklagar. Vi föreslår dock liksom i kulturmotion att museer tilldelas 15 grundbelopp utöver vad regeringen föreslår. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om i , 2. att till anslaget Bidrag till regionala museer (F 34) anvisar ett belopp som motsvarar 15 grundbelopp utöver vad regeringen föreslagit. () () 1988/89 Kr231
mot · GC02Kr233 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89: Kr233 Lagstiftningsskydd av kulturhistoriskt värdefulla parker Mångå människor i vårt land gör en beundransvärd insats då det gäller att bevara kulturhistoriskt värdefulla miljöer i vårt land. Dessa åtgärder består både av fantastiska insatser av eget arbete och av uppoffrande ekonomiska insatser. Resultatet blir att kulturarvet förs vidare, till stimulans och uppbyggelse för kommande generationer. Häri ligger ett värde som inte nog kan uppskattas. Trots detta förfars ofta oersättliga miljöer och värden. Värden och miljöer som senare aldrig kan återvinnas eller återskapas. Det är naturligtvis omöjligt att bevara alla, eller ens långt ifrån alla, sådana minnesmärken. Detta skulle kräva ekonomiska insatser av en storleksordning som vi inte mäktar med. Det krävs ett urval och det krävs både stöd till enskilda insatser och målmedvetna åtgärder från samhällets sida. Insikten om detta är väl också ganska grundlagd bland dagens makthavare. Ofta görs renoveringar av kulturhistoriskt värdefulla byggnader inom arbetsmarknadspolitikens ram. Detta är naturligtvis bra. Mindre bra är att dessa insatser oftast tar sikte på att restaurera och bevara byggnaderna. I den mån de har ett vidsträcktare syfte stannar det alltför ofta ändå vid en sådan byggnadsupprustning. fullföljs inte heller denna eftersom anslagna medel inte räcker till för att fullfölja objektet. Att staten gör insatser i kulturbevarande syfte är närmast en självklarhet. Enligt min mening krävs dock en vidgad syn på saken. Målsättningen måste vara att till framtida generationer bevara totalmiljöer, inte bara byggnadsminnesmärken. Tillhörande omgivningar i form av parker och värdefull naturmiljö måste också bevaras. Detta torde kräva minst två saker. För det första en vidgad syn från makthavarnas sida. För det andra en översyn av den alltför splittrade lagstiftningen på området i syfte att stärka skyddet för omgivande parkanläggningar. Gällande lagstiftning bör därför ses över. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av lagstiftningsskyddet för kulturhistoriskt värdefulla parker. 1988/89 Kr233
mot · GC02Kr234 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89: Kr234 av m. fl. Anslaget till Talboks- och 1988/89 Kr234 239 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf266 hemställs 1. att beslutar att under G 16 i bilaga 10 till budgetpropositionen, Talboks- och : Produktionskostnader, för /90 anslå , 2. att under förutsättning av bifall till yrkandet ovan beslutar att under G 15 i bilaga 10 till budgetpropositionen, Talboks- och : Förvaltningskostnader, för /90 anslå . 1 1988/89.
mot · GC02Kr235 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr235 (fp) Närradion Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K409 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om närradion. () () () () () () ()
mot · GC02Kr237 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr237 av och (vpk) Vissa bidrag inom kulturområdet m. m. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att en rad skilda bidrag inom kulturområdet skall föras samman till ett gemensamt bidrag under anslaget F2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet. Det gäller så skilda områden som centrumbildningarnas verksamhet, , Svenska eller Föreningen form för att nämna några. Ett trettiotal bidragsändamål, som utgjort särskilda anslagsposter under olika anslag, sammanförs under en post för att fördelas av . Här igenom minskar det folkliga inflytandet över fördelningen av medlen och undandras möjligheten att prioritera särskilda ändamål. Också för de olika organisationerna och institutionerna innebär den föreslagna nyordningen nackdelar såtillvida att verksamhetsplaneringen försvåras eftersom man inte förrän i ett senare skede vet hur mycket medelstilldelningen kommer att bli för kommande verksamhetsår. Förslaget är betydligt mer genomgripande än vad själv förordat. Kulturministern menar att det är en förenkling av nuvarande fördelningsstruktur. Även om så är fallet anser vpk det principiellt felaktigt att på detta sätt undandra möjligheten att påverka fördelningen av viktiga anslag. Därtill kommer att den föreslagna ökningen av också de sammanslagna posterna är synnerligen liten vpk återkommer till detta i särskilda motioner där vi föreslår ökade medel till centrumbildningarna m. m. Vpk anser tidigare års anslagskonstruktion bättre och förordar att denna bibehålls. Med hänvisning till ovanstående hemställs att med ändring av proposition 1988/89:100 beslutar att under bilaga 10, F2. vecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m, ej medge den föreslagna anslagskonstruktionen utan bibehålla tidigare års poster. (vpk) (vpk) 1988/89 Kr237
mot · GC02Kr238 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr238 av Hans Nyhage (m) bildades och uppbär statsanslag /86. Innevarande budgetår utgår ett anslag om 312000. För kommande budgetår föreslås i budgetpropositionen (Bil 10) att denna anslagspost och ytterligare ett antal sammanförs till ett anslag till för fördelning av bidrag till organisationer och institutioner inom kulturområdet. chef har arbetat ideellt på deltid helt utan arvode. Med hänsyn till den utvidgade verksamheten och möjligheterna till ytterligare utveckling är det synnerligen angeläget, att möjligheter skapas att åtminstone inrätta en arvoderad halvtidstjänst. har ett bibliotek, som omfattar ca 9000 volymer. Biblioteksverksamheten har i huvudsak bedrivits på ideell grund. Vid enstaka tillfällen har bibliotekarier kunnat arvoderas för speciella insatser. har emellertid detta inte låtit sig göra på grund av brist på medel. Detta har bl. a. medfört att katalogisering och iordningsställande av inkommen litteratur fördröjts i betydande omfattning. Inte minst när det gäller behovet av information till kommuner och frivilligorganisationer rörande flyktingmottagandet har detta varit till nackdel. Det är givetvis också mycket angeläget att institutets samlingar på ett effektivt sätt skall kunna ställas till förfogande för forskare och allmänhet. Behovet av permanent bibliotekarietjänst är således stort. Immigrantinstitutets lokalyta har minskat på grund av omdisponeringar i fastigheten. har institutet påförts en hyreshöjning på och ytterligare en sådan på är aviserad per . Så omfattande hyreshöjningar har givetvis inneburit mycket stora påfrestningar på ekonomin. Den till aktuella hyreshöjningen aviserades först och kunde därför inte inberäknas i institutets anslagsframställan /90. Denna hyreshöjning medför en kostnadsökning med , vilket kan få mycket allvarliga konsekvenser för den fortsatta verksamheten. Den angivna minskningen av lokalytan och de kraftiga hyreshöjningarna har aktualiserat att finna en annan och permanent lösning av lokalfrågan. Ett Invandrarnas Hus med arkiv, bibliotek, utställnings- och föreningslokaler har skisserats. Förhandlingar pågår med kommun om en lämplig tomt. Projekteringsarbetet kräver mycket tid och pengar. Sammantaget utgör det som ovan relaterats en stark grund för att det statliga stödet till ökas. Till det angivna nyinrättade anslaget till föreslår kulturministern . Enligt min mening bör inom ramen för detta anslag stödet till ökas till , vilket är av hög angelägenhetsgrad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett till ökat anslag till inom ramen för anslaget Till statens kulturråds disposition för bidrag till organisationer och institutioner inom kulturområdet (Prop. 1988/89:100 Bil. Hans Nyhage (m) 1988/89 Kr238
mot · GC02Kr240 · 1989-01-18 00:00:00 — 1988/89: Kr240 Omfördelning av filmstödet från filminstitutet till konstnärsnämnden 1988/89 Kr240 249 och tillfördes konstnärsnämnden mindre bidrag till filmprojekt av experimentell natur. Dessa upphörde 1/7 1982. Både och Oberoende filmares förbund uttrycker nu önskemål om att bidrag till icke-kommersiell och experimentell film tilldelas konstnärsnämnden. Sådant bidrag skulle fylla behov som inte nu tillgodoses eller tillgodoses i otillräcklig omfattning. Dessutom skulle den konstnärliga yttrandefriheten och kulturella mångfalden öka. har å andra sidan tillförts rikliga medel till filmändamål genom nytt film- och videoavtal, som beräknas ge ytterligare 25 30 milj. kr. I detta läge borde det vara möjligt och rimligt att omfördela, förslagsvis av anslaget filmstöd, G 2. Dessa medel anges av konstnärsnämnden kunna användas bl. a. som startbidrag till unga filmare, som bidrag till film- och videoexperiment och som bidrag till författare av manus till icke-kommersiell, konstnärligt syftande film. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att av medel tilldelade under filmstöd, G 2, 2 milj. kr. omfördelas till konstnärsnämnden. 1 1988/89.
mot · GC02Kr241 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr241 av m. fl. Ökade anslag till teaterverksamhet utbröt den stora tystnaden på landets alla teaterscener. Det var ett inslag i kulturaktionen Tre tysta minuter som fick en väldig anslutning och väckte stor uppmärksamhet. Så här tyst kan det bli för jämnan i vårt land om inte njuggheten mot kulturen ersätts av en generös kulturpolitik, varnade som talesman för tusentals kulturarbetare. kan snabbt bli sannspådd. Budgetpropositionens förslag ifråga om anslagen till teaterverksamhet innebär att det blir tystare och tristare på många scener. Följderna för Operan och nedskärningar och massavskedanden har redan väckt stor uppståndelse. Men effekterna blir inte mindre svårartade för , de regionala och lokala teater-, dansoch musikinstitutionerna. En förvärrad kris kan också förväntas för de fria grupperna, som vi behandlar i en särskild motion. De statliga anslagen på teaterområdet har kraftigt förlorat i värde . För institutionsteatrarna beräknas värdeminskningen mellan 1980/81 och 1986/87 till ! Att åtstramningspolitiken inte fått värre synliga följder än som varit fallet beror bl. a. på att stora delar av skådespelarkåren och de teateranställda varit skandalöst underbetalda. Många har häpnat när de fått klart för sig vilka usla löner som utbetalats till framstående, ofta internationellt uppmärksammade skådespelare. Förra årets avtalsuppgörelse innebar en viss förbättring av de materiella förhållandena. Men är det tydligen meningen att skådespelarna själva skall betala för det genom ökad arbetslöshet. Tilläggas kan att arbetslösheten bland medlemmar redan är nästan 20 gånger högre än genomsnittet på arbetsmarknaden. Varannan skådespelare och dansare erhöll bidrag från arbetslöshetskassan! kommunisterna menar mot denna bakgrund att de av regeringen föreslagna anslagen till teatrarna är helt otillräckliga. Förslagen strider också mot de löften som utfärdades om en mer generös och framsynt kulturpolitik. Kraftigt ökade satsningar är nödvändiga . Som ett forsta steg föreslår vi för det närmaste budgetåret en tioprocentig uppräkning av anslagen jämfört med regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till Bidrag till , bilaga 10, F9, för /90 anslår utöver regeringens förslag, eller således , 2. att till Bidrag till regionala och lokala teater-, dansoch musikinstitutioner, bilaga 10, F15, /90 anslår utöver regeringens förslag, eller således . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Kr241
mot · GC02Kr243 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr243 av och (båda s) Ansvarsmuseerna /88 är , , , och Statens konstmuseer ansvarsmuseer enligt riksdagsbeslut. Enligt museipropositionen (1986/87:97) har de centrala museerna till uppgift att: överblicka samlingar av samma slag i landet tillhandahålla och förmedla expertkunskaper företräda ämnesområdet inom och utom museiväsendet bidra till och verka för att föremål och annan museidokumentation kan visas i olika delar av landet följa med och förmedla vad som sker internationellt och ta tillvara möjligheter till ökat internationellt samarbete. Dessutom får vissa centrala museer ett sammanhållande ansvar för museiväsendets olika delar. Dessa museer kallas för ansvarsmuseer. De fem ansvarsmuseerna har i respektive förordning med instruktion en särskild paragraf som kortfattat beskriver uppgiften. Ansvarsmuseerna skall därvid: verka för erforderlig samordning av museiväsendet, särskilt mellan museer på central och regional nivå, verka för en utveckling av kontakterna mellan museiväsendet och dess omvärld och därvid företräda museiväsendet. Museet skall inom sitt område bistå annan museiverksamhet, särskilt på regional nivå. Som synes är det omfattande uppgifter som anges. Flera av dem kan inte förverkligas. Vad som behövs är en hållbar strategi, bättre kunskaper om museisektorns olika delar och ökade resurser. En viktig uppgift för ansvarsmuseerna blir att söka åstadkomma en mer organiserad samverkan mellan olika museer inom respektive ämnesområden. En rad konkreta områden, som t. ex. ADB, konservering och vård av samlingar, insamlingspolicy och utbildning kräver samverkan. Kunskapen om var i landet olika samlingar finns, deras användbarhet och tillgänglighet för fler är en annan viktig uppgift för ansvarsmuseerna. En tredje uppgift blir att utveckla museernas kontaktytor med samhället i övrigt, genom vidgad forskningsinformaiton, vandringsutställningar och folkbildande uppgifter. Ansvarsmuseerna har därtill ansvar för utvecklade kontakter på nordisk och internationell basis. De som respektive museum erhållit räcker inte alls förde nya uppgifterna. Den föreslagna ökningen på i årets budgetproposition är välkommen, men enligt min mening inte tillfyllest, om ansvarsmuseiinsatserna någorlunda framgångsrikt skall utvecklas. Därför bör regeringen inför kommande år väsentligt höja det belopp, som inom ramen för anslaget till de centrala museernas förvaltningskostnader avsätts för att de fem ansvarsmuseerna skall kunna fullfölja de särskilda åtaganden som följer av ansvarsmuseirollen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade medel till de fem ansvarsmuseernas insatser som följer av ansvarsmuseirollen. () () 1988/89 Kr243
mot · GC02Kr246 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr246 Antikvariskt skydd av sjunkna fartyg Sjunkna fartyg som är yngre än har inget antikvariskt skydd hur kulturhistoriskt värdefulla de än är. Detta är en lucka i den nuvarande lagstiftningen som ändrats. Lagen innebär att många kulturhistoriskt värdefulla vrak utanför våra kuster är fritt byte. Runt den öländska kusten ligger hundratals skeppsvrak. Dykeritekniken gör det möjligt för allt fler att dyka på fartyg som sjunkit. Många sportdykare är mycket seriösa medan andra plundrar hänsynslöst. Sjunkna fartyg kan lätt lokaliseras med hjälp av modern utrustning. Flera av dessa utrustningar är standard i fritidsbåtar. Dessa tekniska möjligheter tillsammans med själva dykeriteknikens utveckling gör det nödvändigt att åstadkomma ett kulturhistoriskt skydd för de fartyg som finns i våra vatten. Framtidens marinarkeologer kommer annars att bara få registrera vad som förstörts av den nuvarande generationen. har vunnit en dragkamp om ett kulturhistoriskt värdefullt fartyg, ångaren , som sjönk utanför 1925. är byggd och äldre än . Eftersom hon sjönk 1925 faller hon utanför den 100-årsgräns som automatiskt medför ett lagligt skydd mot plundring. Genom att museet begärt och fått bärgningsrätten ges nu ett temporärt skydd för fartyget. bör i lagstiftningen ges möjlighet att lägga ut ett skydd som varar än bedömning skett om skyddsvärde. Myndigheten anger också vad som får göras; försiktig föremålsbärgning, fotografering eller totalt dykförbud. Med ett sådant tillägg till lagstiftningen säkerställs möjligheten att också bedriva värdefull kulturhistorisk forskning kring våra kuster. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av lagstiftning om antikvariskt skydd för sjunkna fartyg yngre än . 1988/89 Kr246