mot · GC02T533 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T533 av m.fl. (s) Utredning om utbyggnad av Götalandsbanan Under har investeringarna i utbyggnad av vägnätet varit omfattande. Vi har ett relativt väl fungerande vägnät, även om behovet av ytterligare investeringar för att nå en mer högklassig standard är stort. Däremot har investeringarna i järnvägsnätet varit mycket blygsamma. Det har lett till att vi har ett omodernt järnvägsnät, som inte svarar upp emot de krav som samhället ställer. Regeringen och har emellertid fattat beslut om en mer offensiv satsning på järnvägen genom järn vägspolitiska och trafikpolitiska beslut. Motiven till satsningen på järnvägen är flera, bl.a. snabbhet, trafiksäkerhet, miljövänlighet och energisnålhet. Samhällsekonomiskt är järnvägstrafik lönsam framför allt på medellånga och långa avstånd med god trafikpotential. Dagens diskussion illustrerar tydligt att många järnvägslinjer ligger i områden med liten trafikpotential, medan områden med hög potential helt eller delvis saknar ett användbart järnvägsnät. Till detta kommer att tågsystemet också är föråldrat till stor del. Självfallet måste också järnvägen marknadsanpassas. Skall detta vara möjligt erfordras att ett flertal nya bansträckningar byggs ut, där efterfrågan är stor. De kan i sig också rädda ett antal nu dåligt lönsamma anslutningslinjer. Vidare måste givetvis tågsystemets struktur i övrigt också kundanpassas. Några aktuella helt eller delvis nya bansträckningar är Grödingebanan, , , och Götalandsbanan. De kan på goda grunder försvaras ur samhällsekonomisk synpunkt. Götalandsbanan har sist kommit in i diskussionen, men det betyder inte att den skulle vara den minst intressanta. Mycket talar för att det är precis tvärtom, sett i ett långsiktigt pespektiv. Med Götalandsbanan, som knyter samman de stora befolkningskoncentrationerna /, och sinsemellan och med de båda storstadsregionerna, skapas en betydelsefull utveckling av järnvägstrafiken interregionalt, regionalt och lokalt. Inom banans direkta upptagningosmråde bor ca 600 000 människor. Räknar man in storstadsområdena och samt omlandet kring Götalandsbanan får nära 4 miljoner människor bättre järnvägsförbindelser. Banan öppnar med snabbtåg nya arbetsmarknadsregioner. Regioner som GöteborgJönköping, BoråsJönköping, JönköpingLinköping och får pendlingsavstånd. Regionalt får banan således också stor betydelse för utbyte av arbetskraft och tjänster. Anslutningslinjer, som har bristande lönsamhet får ny betydelse, t.ex. Var bergBorås, FalköpingJönköping, NässjöJönköping och Halls- Mot. Också lokalt kommer förbindelsen att få stor bety- T533 delse för att lösa trafikproblem i de båda storstadsregionerna. En beräknad resandevolym av kommer att medföra en beydande överflyttning av trafik från väg, i viss utsträckning också flyg, till järnväg. Härtill kommer den godstrafikpotential, som finns utefter banan. Götalandsbanan kommer att betyda mycket för att minska vägtrafikolyckorna och belastningen på miljön. Det torde vara svårt att finna något lämpligare större område i , där järnvägen har alla de förutsättningar som krävs bl.a. storstäder i ändpunkterna och en hög trafikpotential däremellan. Projektet är kostsamt. Investeringarna uppgår enligt en grov uppskattning till ny bana på sträckan BoråsTranås, omfattande förbättringar på sträckan GöteborgBorås och rullande material. är det dessutom önskvärt med standardhöjningar på sträckan . Den samhällsekonomiska avkastningen beräknas till i en första studie. Ett sådant här projekt har en mycket lång ledtid, i storleksordningen . Det är därför angeläget att påbörja ett fördjupat utredningsarbete, eftersom SJ har framfört att banan behöver komma till stånd bl.a. för att avlasta västra stambanan. Denna kommer nämligen att bli överbelastad om den önskvärda ökningen av spårbunden trafik på gods- och persontrafiksidan kommer till stånd. motionerade socialdemokraterna på Älvsborgsbänken om en utredning, som skulle klarlägga förutsättningarna för en ny järnvägslinje på sträckan GöteborgJönköpingStockholm med ny bana BoråsTranås. Motionens grund var en framtidsstudie, som pågick inom en utredningsgrupp inom SJ. har berörda kommuner och länsstyrelser i samverkan med SJ vidarestuderat projektet i en idéstudie, som visar på god samhällsekonomisk lönsamhet. Nästa steg måste bli ett mer omfattande fördjupat utredningsarbete. I detta är det angeläget att staten tar del mot bakgrund av frågans vikt och all samordning av olika intressen som erfordras. Liksom för järnvägstrafiken runt bör regeringen för Götalandsbanan utse en särskild utredningsman, som i samarbete med SJ, och berörd länsstyrelser och kommuner, tar fram ett samlat fördjupat utredningmaterial, som underlag för mer precisa ställningstaganden till hur en utbyggnad av banan kan ske. I detta utredningsarbete är det också nödvändigt att pröva olika finansieringsformer, eftersom statsbudgeten inte ger tillräckligt utrymme. Lånefinansiering, samarbete med näringsliv, länshuvudmän och kommuner samt överföring av avgifter från vägtrafik utefter banan kan vara några modeller att närmare studera. Självfallet måste banan också vara med i fortsatta planeringsarbete. Det innebär, att den prövas ingå i den långsiktsplan 19912000, som verket skall börja utarbeta under innevarande år. 1988/89 T533 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en särskild utredningsman utses för Götalandsbanan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den i yrkande 1 föreslagna utredningen får pröva olika finansieringsformer, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Götalandsbanan prövas ingå i långsiktsplanen 19912000 för stomjärnvägsnätet. () () () ()