mot · GC02Ub703 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub703 av och (båda m) Utbildningens regionalpolitiska betydelse för är en av rikets minsta högskolor, fortfarande under utbyggnad. Högskolan har i årets budgetproposition - som en av få statliga verksamheter i - fått ett litet men välbehövligt tillskott till sin verksamhet. I det stora hela måste vi dock konstatera, att den utbyggnad av högskolan i , som inrättandet av högskolan borde ha varit utgångspunkt för, har låtit vänta på sig. Detta är desto mera oroande med tanke på att den senaste regionalpolitiska utredningen tydligt markerat, att i mångt och mycket har en svagt utvecklad infrastruktur. Vi vill därför återkomma till förslag i tidigare motioner om en utbyggnad av högskolan i inom det livsmedelstekniska området. Det finns många goda argument för en utökning av högskoleutbildningen med livsmedelsinriktning i vårt land. Livsmedelsförsörjningen spelar en utomordentligt stor roll i ekonomi. En betydande del av hushållens disponibla inkomster används således till matkontot. Hög livsmedelskvalitet i fråga om näringsvärde, användbarhet, hållbarhet och smak är förutsättningar för fysiskt och socialt välbefinnande. En hög självförsörjningsgrad är nödvändig med hänsyn till utrikeshandelsbalans och försörjningstrygghet. En livaktig svensk livsmedelsindustri har dessutom möjligheter att tillföra landet exportinkomster. Livsmedelsindustrin är den storleksmässigt sett tredje största industribranschen i . Branschen intar en femte position i riket; endast de tre storstadslänen och län har flera anställda. Branschens andel av industrisysselsättningen har ökat och är nu . För att ytterligare utveckla livsmedelsindustrin pågår undersökningar om möjligheterna till ökad förädling av jordbruksprodukter; branschens förädlingsvärde i länet är, jämfört med riksgenomsnittet, påfallande lågt. Dessutom finns ett påtagligt exportöverskott av mjölk, nöt- och fläskkött samt ägg; således konsumeras inom länet endast av länsproduktionen av dessa råvaror. I länet finns såväl närhet till råvaror som traditioner inom området. Enligt industriprogram är förutsättningarna goda för exempelvis ökad förädling av jordbruksprodukter och i viss mån användande av bioteknik i olika former. och utvecklingsfond som företagen själva gör bedömningen att exporten kan öka avsevärt, i synnerhet inom den konkurrensutsatta delen av livsmedelsindustrin. Avgörande för en sådan expansion är emellertid möjligheterna till kvalificerad högskoleutbildning i länet. Endast en marginell del av arbetskraften inom den skaraborgska livsmedelsindustrin har erhållit högskoleutbildning inom fackområdet. Utbildningsnivån är låg även bland befordrad personal. Inom den arbetsledande personalen är medelåldern dessutom . , och ett flertal organisationer och myndigheter har genom i stort sett samstämmiga uttalanden framfört behovet av utbildning för livsmedelsindustrin. Detta krav stöds av den koncentration av livsmedelsindustrier som finns i regionen, främst inom slakteri, mejeri och bageri. Det är dessutom väsentligt att tillvarata den speciella regionala förutsättning som personalkompetensen vid institution i innebär. Sammanfattningsvis kan sägas, att - i likhet med framför allt - på ett unikt sätt förenar ett omfattande och livaktigt jordbruk med en betydelsefull livsmedelsindustri. Trots detta pågår - som ovan har antytts-en icke obetydlig export av livsmedel till andra län i riket. Detta för att , även om nedskärningar framgent kommer att ske i det svenska jordbruket, utgör en betydande bas för livskraftig livsmedelsindustri. Härför talar också det faktum att de två största jordbrukskooperativa livsmedelsföretagen i Väst- och har förlagt huvudkontorsfunktioner till ; i länet finns också betydande livsmedelsföretag utanför kooperationen. Det är vidare uppenbart, att (här definierat som inkluderande även och län) är ett lika kraftfullt livsmedelsområde som de två . Med tanke på den starka koncentrationen av högskoleutbildning inom livsmedelsområdet till och den därav följande koncentrationen av studerande från detta område, är det därför både önskvärt och realistiskt att förlägga en livsmedelsinriktad utbildning med en västsvensk region som upptagningsområde till . slutförs i ett pågående utvecklingsarbete mellan högskolan i och länets livsmedelsindustri med syfte att utveckla en högskolelinje med livsmedelsinriktning. Den utbildning som föreslås är anpassad till de industriellt-produktionstekniska förutsättningarna inom livsmedelsindustrin men har också en bredare ansats, såtillvida att utbildningen föreslås rymma betydelsefulla avsnitt om frågor som rör livsmedelskvalitet och om biologiskt grundad råvaru- och produktkännedom av betydelse för livsmedelsindustrin; genom moment av det senare slaget kommer utbildningen på ett adekvat sätt att överbrygga den gräns som ofta blir följden av att två olika högskolesystem ubildar befattningshavare för å ena sidan livsmedelskedjans råvaruproduktion och å andra sidan förädlingsindustrin inom livsmedelskedjan. Ett sådant utbildningskoncept ger i sig dessutom goda möjligheter till regional samverkan mellan och högskolan i . Med utgångspunkt häri föreslår vi, att en lokal linje om 120 poäng med inriktning mot livsmedelsindustrin inrättas vid högskolan i fr.o.m. /90 med en planeringsram om 30 platser. Vi anser således att anslaget D 12. Lokala och individuella linjer och fristående kurser bör tillföras resurser genom en omprioritering inom den totala anslagsramen för en första årskurs av denna linje. Vi beräknar kostnaden för en årskurs av linjen till . i budgetpropositionens pris- och löneläge. 1988/89 Ub703 Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att begär att regeringen beaktar behovet av utbildning i som har strategisk betydelse för länet i den fortsatta regionalpolitiska planeringen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om medel för en lokal linje med inriktning mot livsmedelsindustrin om 120 poäng vid högskolan i med 30 platser fr.o.m. /90 under anslaget D 12. Lokala och individuella linjer och fristående kurser. () () 1988/89 Ub703