ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub693 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub693 av () m. fl. beslöt på förslag av jordbruksutskottet (JOU 1987/88:4) förorda att frågan om ett inrättande av ett Östersjölaboratorium utreds med inriktning i första hand på forskning och undersökningar av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. bedömde att ett sådant laboratorium skulle kunna göra väsentliga insatser framför allt när det gäller det kustnära fisket vars fortsatta utveckling i hög grad är avhängigt av vattenmiljön och påverkas av föroreningar. Någon resursminskning bör inte ske vid övriga laboratorier. De skäl som anfördes 1987 har fortfarande stor giltighet. Ett laboratorium bör således inrättas. I det sammanhanget bör skälen för en lokalisering till uppmärksammas. och är viktiga fiskehamnar med omfattande förädlingsindustrier. Det finns en viss fiskelaborativ verksamhet i . De lokalmässiga förutsättningarna för etablerande av ett nytt havsfiskelaboratorium är mycket goda. 1 sammanhanget bör också beaktas de svårigheter regionen har i samband med kantringen av landskapets tillväxt mot sydvästra . En lokalisering av laboratoriet till bör således vara ett förstahandsaltemativ. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att att som sin meningen ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande ett Östersjölaboratorium, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande lokaliseringen av ett Östersjölaboratorium. () ()
mot · GC02Ub694 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub694 av m fl (s) I samband med behandlingen av betänkande JoU 1987/88:4 beslutade att frågan om inrättande av ett Östersjölaboratorium skulle utredas med inriktning i första hand på forskning och undersökningar av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. Både utskott och riksdag var eniga om att utbyggnad av Östersjölaboratoriet inte skulle innebära någon resursminskning vid övriga laboratorier, utan det skulle vara en utökning. beslut innehöll inget ställningstagande till var Östersjölaboratoriet skulle vara placerat. har ett omfattande samarbete med inom olika områden av fiskenäringen. Där finns också en bred kompetens som kan komma fiskerinäringen till godo. För att forsknings- och utvecklingsarbete skall kunna bedrivas så effektivt som möjligt är, enligt vår bestämda uppfattning, ett så nära samband som möjligt mellan detta arbete och befintligt näringsliv nödvändigt, bl.a. för ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter och resultat. Genom samarbete mellan olika forskningskompetenser för tvärvetenskapliga studier ökar förutsättningarna för resultat som verkar positivt för näringslivet. finns en bred kompetens som kan komma fiskerinäringen till godo. Av i sammanhanget aktuella institutioner kan nämnas: Avdelning för marin botanik Kemicentrum med institutionerna för livsmedelskemi, livsmedelsteknik, livsmedelsteknologi, teknisk mikrobiologi m. fl. Inom området vattenbruk pågår i och i den till knutna forskningsbyn en rad forskningsobjekt. bedöms ha goda förutsättningar för ett ökat vattenbruk och härvidlag spelar kopplingen vattenbruk forskning och befintlig fiskeriindustri en betydande roll. , som är största, är beläget från . Regeringen bör noga överväga fördelarna med som lokaliseringsort för ett havsfiskelaboratorium. 1988/89 Ub694 701 1 1988/89. 1988/89 Ub694 () () Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att lokalisera ett havsfiskelaboratorium till .
mot · GC02Ub697 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub697 Genom högskolereform införlivades i högskolan ett flertal nya utbildningslinjer. Till dessa hör följande, vilka finns vid landets vårdhögskolor: rehabiliteringslinjen med inriktning mot sjukgymnastik och arbetsterapi. De medellånga vårdutbildningarna ges som grundläggande utbildning i I samband med reformen ändrades mål, förutsättningar och regelsystem för verksamheten vid . Via högskolereformen introducerades en rad begrepp, som sedan återkommer i debatten om högskolans mål, intentioner och arbetssätt. Inom den traditionella akademiska världen har kopplingen mellan undervisning och forskning gamla anor. Högskolelärare har av tradition vetenskaplig erfarenhet genom egen forskning. Enligt högskolelagen skall all högskoleutbildning bygga på vetenskaplig grund och sambandet mellan grundläggande utbildning och forskarutbildning skall främjas. Egen forskarutbildning vid är en nödvändig förutsättning för att man skall kunna garantera en hög vårdkvalitet med patientens egna resurser och personalens kompetens som hörnstenar. Detta kräver en forskningsutveckling med en såväl praktisk-klinisk som vetenskaplig förankring. utveckling är beroende av att karaktärsämnesutvecklingen sker på i samverkan och med stöd från medicinska och samhällsvetenskapliga institutioner samt hälso- och sjukvårdsorganisationen. studenter måste därför utbildas vid en högskola där kunskap inte bara förmedlas utan där kunskap även genereras. Forskning och utveckling måste ingå som en naturlig del i en högskoleutbildning. Försöksverksamhetens omfattning planeras uppgå till ca tio antagna . För att antagna forskarstuderande skall kunna genomföra sina avhandlingsprojekt krävs att den totala försöksperioden omfattar . Olika berörda myndigheter har förklarat sig vara intresserade av ett försök. har bland annat aktualiserat frågan om forskarutbildning i hälso- och sjukvårdsberedningen . De kommunala huvudmännen har reserverat medel för att täcka sin del av den totala kostnaden. förutsätter att staten står för en andel av kostnaderna för försöksverksamheten som motsvarar statens normala bidragsdel till grundutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till försöksverksamhet med forskarutbildning vid i . 1988/89 Ub697
mot · GC02Ub698 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub698 Lokalisering av ekonomlinjens fördjupningsdel I budgetpropositionen 1988/89:100, bil. 10, föreslås att ekonomlinjens fördjupningsdel lokaliseras till högskolan i /. Därmed tillgodoses ett starkt önskemål från högskolan att den nuvarande påbyggnadsutbildningen bostads- och fastighetslinjen omvandlas till fördjupningsalternativ i en fullständig ekonomlinje 140 poäng. Vid högskolan kommer således att finnas grundläggande ekonomiutbildning 80 poäng samt ett fördjupningsalternativ. Vid genomförandet av detta förslag upphör den regel att gälla, som tillämpats enligt riksdagsbeslut och som inneburit att studerande från högskolan i /garanterats plats på något av fördjupningsalternativen vid . Medel för dessa studerande har anvisats under anslagsposten Vissa kostnader för ekonomlinjen. En konsekvens som sannolikt ej beaktats i förslaget är att de studerande som är antagna vid högskolan och som vid ansökningstillfället var underrättade om den ovannämnda regeln därmed är utestängda från ovannämnda garanterade studieplatser. Det är synnerligen olyckligt att det förslag som föreligger om fullständig ekonomutbildning i på detta sätt får en retroaktiv verkan på nuvarande grupper och begränsar möjligheterna till vidare studier för dem som i fortsättningen söker till utbildningsplatser vid högskolan i /. Med stöd av det som ovan anförts hemställs att beslutar att studerande från ekonomlinjen vid högskolan i /fr.o.m. /90 garanteras utbildningsplatser på de fördjupningsalternativ som anordnas av med undantag av alternativ som inrättats i , samt att anvisar medel för detta under anslagsposten Vissa kostnader för ekonomlinjen.
mot · GC02Ub701 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub701 av () läns vårdhögskola För att utveckla skolan utifrån verksamhetens behov och stärka rekryteringen har läns vårdhögskola arbetat med dels att bredda rekryteringen av studerande till hälso- och sjukvårdslinjen såväl allmän inriktning som operation och psykiatri. Skolan har således arbetat med en treårig sjuksköterskeutbildning, där studerande med allmän behörighet för högskolestudier kan antas. Efter utbildningsreformen kan enbart studenter från gymnasieskolan med undersköterskekompetens söka sjuksköterskeutbildning. De studenter, som har allmänt gymnasium och vill gå vidare till sjuksköterska tvingas återigen söka sig till gymnasiet och gå en ettårig kompletteringskurs där innan de kan söka in på , dels att utveckla sociala omsorgslinjen från en 2-årig till en 2 1/2-årig utbildning där inriktningen omsorger om psykiskt utvecklingsstörda skulle bredda den hittillsvarande utbildningen med inriktning äldre och handikappade. God kompetens inom området omsorger om psykiskt utvecklingsstörda behövs i län där man arbetar med utflyttning i eget boende för tidigare institutionsboende. Ovan två beskrivna utvecklingsåtgärder med planerad start har funnits med i anslagsframställningarna från . gavs förhandsbesked från UHÄ om att högskolan med stor sannolikhet skulle få starta båda utvecklingsprojekten. är nu långt framskridet och ges besked om att allt detta är struket i budgetpropositionen. Det är en katastrof för omsorgsverksamheten och sjukvården i läns landsting. För utbildning till arbetsledande funktion inom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda tvingas studerande söka sig utom länet och gymnasieutbildade ungdomar med intresse för sjuksköterskeyrket väljer andra yrkesutbildningar eftersom vägen in till är så omständig. Några orter bl.a. och har redan startat 3-årig utbildning på försök. Till dessa skolors 45 platser sökte 300 studerande. Detta kan jämföras med 1,52 sökande per plats i 2-åriga utbildningen. I är det således problem att fylla platserna till sjuksköterskeutbildningen. Särskilt bekymmersamt är det för inriktningarna operation och psykiatri. Planeringen med 3-årig utbildning parallellt med 2-årig är gjord så att operations- och psykiatriutbildningarna skall kunna rekrytera studerande från såväl 2-årig som 3-årig utbildningslinje. Med det parallella systemet skulle dessutom skolorna i och utbilda 10 fler sjuksköterskor . Också denna möjlighet försvinner nu då inte heller har fått del av det utökade antalet studerande till 2-åriga utbildningen som landet i sin helhet fått. Det kan i sammanhanget nämnas att av en nyutexaminerad sjuksköterskekull stannade alla utom två i länet. Det är allmänt känt att det är svårt att rekrytera sjukvårdspersonal till län. Det är därför mycket väsentligt att sjuksköterskeutbildningen ej får en sämre situation än på andra håll. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av utvecklingsåtgärder vid i . 1988/89 Ub701
mot · GC02Ub705 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub705 av och (båda c) Utbildningen av förskollärare Vi kan konstatera att vi har en stor brist på barnomsorgsplatser runt om i landet. Kommunerna måste för att klara full behovstäckning till 1991 göra stora investeringar och vi vet att nu är barnomsorgen en prioriterad verksamhet i de flesta kommunerna. För att få rätt kvalitet på barnomsorgsverksamheten måste man få rätt personal och det innebär rätt utbildad personal. Glädjande nog har intresset för barnomsorgsutbildningar ökat. Antalet sökande till 50-poängsutbildning som förskollärare har ökat. som barnskötare vill man gärna gå vidare med en utbildning till förskollärare. För gäller att vi har en alltför hög arbetslöshet och då främst vad gäller kvinnor. Dessutom kan vi konstatera att vi har en alltför låg utbildningsnivå och även där främst vad gäller kvinnor. En utbildning på förskollärarlinjen kan med fördel utlokaliseras och ge just våra kvinnor möjlighet till att få högskoleutbildning. Genom att genomföra en förskollärarutbildning kan vi nå många kvinnor som vi annars inte når. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att högskolan i /tilldelas 24 platser för att utbilda barnskötare till förskollärare.
mot · GC02Ub706 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub706 I förra årets budgetproposition redovisade föredragande statsrådet den uppfattningen att samtliga högskoleenheter med ekonomutbildning bör erhålla även fördjupningsdelen. Eftersom sådan utbildning genomförts vid flertalet högskoleorter, återstår endast och med den ofullständiga ekonomutbildningen. Eftersom kostnaden för fördjupningsalternativet är förhållandevis blygsam (enligt UHÄ:s beräkningar för högskolan i ) förefaller det rimligt att man förlägger fördjupningsblocket även till de resterande två orterna. Det är ju också så, att kostnaderna för de fördjupningsstuderande kan lyftas av de högskolor, som tar emot studerande. Väljer man den modellen medför fördjupningen i inga kostnadsökningar. Vad som talar för är att ekonomilinjen där redan har förändrats i enlighet med de krav och synpunkter som IVA i sin analys av ekonomlinjen i landet framförde. Dessutom finns vid högskolan en adjungerad professur i företagsekonomi. Den tid över vilken finansieringen för denna professur sträcker sig kommer att förlängas från 3 till . Finansiär är i som bidrar utan att ställa krav på innehåll och inriktning i forskningen. Vid högskolan finns redan nu utarbetat en utbildningsplan för en fördjupning inom området tjänsteekonomi (service management), en inriktning som bl a finns i och som väl stämmer med strukturen i vårt län. Det förstnämnda fördjupningsalternativet finns inte inom den gamla högskoleregionen (Skåne-Blekinge-Halland-Småland) och skulle därför utgöra ett komplement till de nuvarande fördjupningsalternativen i och . Ur länets synpunkt vore det värdefullt om de studerande kunde fullgöra hela sin utbildning i : förutsättningarna för att behålla de examinerade i länet skulle öka. blir det ofta den ort, där studierna avslutas, som utövar den starkaste dragningskraften. Detta sker genom de projektarbeten som finns vid utbildningens slut och som knyter de studerande till näringslivet i länet där. Man kan heller inte bortse från, att de två kvarvarande ofullständiga ekonomutbildningarna är mindre lockande för studerande: det är bättre om man har möjlighet att fullfölja sin utbildning på en ort utan att behöva flytta. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av ekonomlinjens fördjupningsdel till högskolan i . 1988/89 Ub706
mot · GC02Ub711 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub711 av m.fl. (c) Utbildning i alternativa metoder till djurförsök Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo537 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att utbildning i alternativa metoder till djurförsök skall ingå i högskolans grund- och forskarutbildning med medicinsk och biologisk inriktning. () ()
mot · GC02Ub713 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub713 av och (båda mp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So517 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att läkarutbildningen i bör utökas med 20 nya tjänster utan att därför övrig läkarutbildning minskas.
mot · GC02Ub714 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub714 av och (båda mp) Utbildningen i ortopedisk medicin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So518 hemställs att beslutar att en statlig vidareutbildning för sjukgymnaster i ortopedisk medicin inrättas.
mot · GC02Ub715 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub715 av m.fl. (m) och forskningsstationer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo865 hemställs att till ett nytt anslag Nybyggnad vid och forskningsstationer för /90 anvisar ett reservationsanslag av . () () () () () (m) ()
mot · GC02Ub717 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub717 av m.fl. (vpk) Utbildningen av barnomsorgspersonal Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So631 hemställs 1. att beslutar utöka utbildningskapaciteten för förskollärare till ett intag om 4 000 utbildningsplatser /90, 2. att till utbildning av förskollärare för /90 anslår utöver regeringens förslag, 3. att hos regeringen begär förslag om införande av en barn- och ungdomspedagogisk utbildning på 120 poäng för personal med arbete i barngrupp på daghem och fritidshem, 4. att hos regeringen begär förslag till en enhetlig utbildning för personal i arbete i barngrupp inom barnomsorgen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Ub718 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub718 av m. fl. (mp) Kårobligatoriet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K238 hemställs att beslutar att kårobligatoriet skall avskaffas. Hans Leghammar (mp) () 1988/89 Ub718 727 1 1988/89.
mot · GC02Ub719 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub719 av och (båda fp) En ny högskola i västra Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A466 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande högskola för . () ()
mot · GC02Ub722 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub722 av m. fl. Ekonomutbildningen vid högskolan i Utbildning på högskolans ekonomlinjes fördjupningsdel anordnas innevarande budgetår vid samtliga högskoleenheter med ekonomutbildning utom vid högskolorna i /, , , och . I årets budgetproposition föreslås att fordjupningsdelen också lokaliseras till högskolorna i , och /. Kvar som ofullständiga ekonomutbildningar finns då endast och . Enligt vår uppfattning bör högskoleutbildningen organiseras på ett sådant sätt att möjligheterna till kvalificerad undervisning och forskning tas till vara. Det innebär att man bör undvika att splittra resurserna. Utbildning på exempelvis ekonomlinjen bör därför i första hand förläggas till högskolor med anknytning till universitetsorterna. Dessa högskolor bör då också ha en fullständig ekonomutbildning inklusive fordjupningsdelen. har goda förbindelser med i och den forskning och utbildning som äger rum där. Genom den samordning som kan uppnås tas resurserna till vara på ett bra sätt. Kvalificerad forskning och utbildning garanteras. Fordjupningsdelen inom ekonomlinjen bör således anordnas vid från och med kommande budgetår. Det bör i sammanhanget övervägas om ekonomutbildning vid andra högskolor utan den forskningskontakt som är nödvändig för att upprätthålla en god kvalitet på grundutbildningen kan administreras och organiseras av högskolan med fasta resurser för forskning och forskarutbildning. Mot bakgrund av vad som anförts hemställer vi att beslutar att fullständig ekonomutbildning vid högskolan i skall inrättas fr. o. m. i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GC02Ub723 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub723 av och (båda s) beslutade att en högskola i , /, skulle inrättas (prop. 1987/88:166, UbU 35). Inrättandet föregicks av ett utredningsarbete Utredning om utbyggd högskoleutbildning i och samt i och södra delen av (Ds U 1987:1 1). I kommuner har under skapats olika resurscentra, till vilka högskoleutbildning har förlagts. Högskoleutbildningen i har därför formats på ett annat sätt än det gängse mönstret i övriga . Det innebär att utbildningen bedrivs i decentraliserade former och i nära anslutning till dessa resurscentra. Som en logisk konsekvens av den spridda utbildningen föreslogs i ovan nämnda utredning angående namnet på högskolan (Ds U 1987:11 s. 98). Som framgått av det tidigare anser vi att den decentraliserade modell som f. n. gäller för högskoleutbildningen i bör gälla även sedan en högskoleenhet bildats i länet. Med hänsyn till den betydelse denna modell har för högskoleutbildningen i , anser vi att högskoleenhetens namn bör vara . Vi har med detta namn velat markera det samlade länsengagemang som står bakom högskolan i . Det bör således poängteras att namnet inte ger uttryck för någon avgränsning av högskolans kompetensansvar till att enbart gälla det egna länet. Beteckningen vann snabbt uppslutning i länet. Även föredragande statsrådet förordade denna beteckning i proposition 1987/88:166 om inrättandet av högskolan i . Vid riksdagsbehandlingen beslutades på utbildningsutskottets initiativ att högskolans namn skall vara /. Detta har väckt allmän förvåning. I sammanhanget är det värt att notera att de två nämnda orterna utgör hälften av de sammanlagt fyra orter i länet där högskoleutbildning bedrivs. De argument som framfördes av utredningen för namnet är alltjämt giltiga. Inför inrättandet av högskolan bör därför också namnet på högskolan ändras enligt det ursprungliga förslaget, dvs. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om namnet på högskolan i . () () 1988/89 Ub723
mot · GC02Ub725 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub725 av och (båda fp) Påbyggnadslinje i sjukgymnastik vid I ett flertal skrivelser från sjukgymnaster verksamma inom upptagningsområde har påpekats att det finns ett mycket stort behov av fördjupade kunskaper inom ramen för påbyggnadsutbildning. startade vid Kl en påbyggnadslinje i sjukgymnastik om 20 poäng med inriktning mot primärvård med 20 nyböijarplatser. planerade efter framställning från att få starta även en inriktning mot psykiatri, då detta verksamt skulle leda till att förbättra sjukgymnastens medverkan i en omdanad vård för patienter med psykiatriska besvär. Inför /89 utannonserades 20 platser till påbyggnadslinjen med inriktning mot psykiatri, efterom Kl hoppades att det skulle vara möjligt att finna medel härför. Tyvärr tvingade Kl återigen lämna de då 34 sökande besked att medel saknades för att starta utbildningen. I årets budgetproposition anvisas ej medel för någon påbyggnadslinje vid Kl för vå 1988/89 trots upprepade äskanden och krav från de inom sjukvården verksamma sjukgymnasterna och trots prioriterat förslag från UHÄ. Antalet sökande till de olika inriktningarna överskrider vida det antal som kan antas. Kl har planerat för att genomföra 2 påbyggnadsinriktningar per budgetår (40 studerande), nämligen med inriktning mot psykiatri 20 poäng och primärvård 20 poäng, om erforderliga medel ställs till förfogande härför. Vi anser det vara ytterst angeläget att ytterligare en påbyggnadsinriktning för sjukgymnaster kan starta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av ytterligare en inriktning av påbyggnadslinjen för sjukgymnaster vid .
mot · GC02Ub726 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub726 av () Privatarkiv på I memoarboken i fred och krig berättar den förre biträdande generalsekreteraren i FN, , hur han letade material till sin biografi över bland dennes efterlämnade men ännu osorterade papper i Kungl, källare. Han var den förste som fått familjens tillstånd att gå igenom den privata delen av det arkiv som donerat till KB. , , ligger fortfarande papper kvar i källaren, i allt väsentligt i samma osorterade skick som 1967. Sak samma gäller arkiven efter övriga familjemedlemmar, fadern och brodern och Bo. var internationellt känd folkrättsjurist och statsminister under , var den förste generalsekreteraren vid i medan Bo var ämbetsman och landshövding. Handlingarna från , liksom efterlämnade papper är inte heller i sin helhet ordnade och förtecknade. arkiv kräver också ytterligare insatser för att nå upp till professionell standard. I sitt nuvarande skick kan alla dessa arkiv sägas var om inte oåtkomliga så dock mycket svårgenomträngliga för den historiska forskningen trots att såväl som och tillhör centralgestalterna politiska historia. är därutöver också så internationellt känd att det måste sägas vara ett nationellt intresse att hans papper görs tillgängliga för såväl svenska som utländska forskare. Jag föreslår att KB tilldelas medel för att så snabbt som möjligt ordna och förteckna dessa privatarkiv och därmed göra dem tillgängliga för forskning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att till (D 26) för / 90 anvisar . för ovan angivet ändamål utöver vad regeringen föreslagit.