mot · GC02Ub670 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub670 av m.fl. (s) Lärarutbildningen vid beslutade att grundskollärarlinjen med inriktning mot årskurserna 1-7 skulle inrättas vid i från och med /90. I årets budgetpropostion föreslår dock regeringen att man skall avvakta med intag till . Motivet är, enligt regeringen, den dåliga tillströmningen och att lediga platser uppstått under innevarande budget på de orter där utbildningen bedrivs. Erfarenheten från den grundskollärarutbildning som ges i visar att de skäl regeringen anför inte är tillämpliga för . kan sannolikt uppvisa de högsta antagningssiffrorna i landet till grundskollärarlinjen med inriktning mot senare årskurserna (4-9). På flera ämneskombinationer ha man gjort överintag. Det gäller exempelvis en språkkombination, samhällsorienterande ämnen och praktisk- estetiska ämnen (med undantag för textilslöjd). Särskilt anmärkningsvärt är den goda rekryteringen till specialiseringen matematik/naturorienterande ämnen, där andra orter har haft mycket svårt att rekrytera elever. Klasslärarutbildningen fördes in i högskolan . Därigenom kan man nu tillgodose krav som kommit från många olika håll om bredare och djupare ämneskunskaper inom hela lärarkår. Mot bakgrund av beslut att hålla samman utbildningen av lärare, d.v.s både t-grenen (tidiglärarutbildningen 1-7) och s-grenen (senarelärarutbildningen 4-9) är det enligt vår mening av stor vikt att t-grenen får möjlighet att starta vid . Detta är så mycket angelägnare då de av regeringen anförda skälen att ej starta, inte kan sägas gälla för där någon svårighet att få elever inte gjort sig gällande. Föredragande statsråd i proposition 1985/86:113 framhåller bl.a att utbildningen på t-grenen i den nya utbildningen kommer att kräva tillgång till kvalificerad och forskarutbildad personal. Det blir då nödvändigt att i den nya lärarutbildningen för utnyttja den ämnesteoretiska bredd och kompetens som finns vid universiteten. har också i sitt betänkande 1987/88:2 anfört: Sorn utskottet ser det bör de blivande lärarnas kunskapsinhämtande också utgå från en studiegång med klart definierbara ämnen. har i sin planering följt riksdagsbeslutets intentioner vad gäller en integration av ämnesteori, pedagogik, metodik och praktik. Vidare har man i planeringen, som omfattar båda grenarna av grundskolelinjen, förlagt stora delar av utbildningen till de ämnesteoretiska institutioner Avsikten har varit att dels utgå ifrån klara ämnesområden, dels ge studerande tillgång till en rik utbildnings- och forskningsmiljö. Modellen skiljer sig i detta avseende från andra orter där stora delar av t-grenens utbildning avses förläggas till särskilda lärarutbildningsinstitutioner som tidigare bedrivit klasslärarutbildning. Det är även ur denna aspekt viktigt att ur modell för t-grenen vinna praktisk erfarenhet för hela lärarutbildningen. har en strävan att bygga upp de pedagogiska förutsättningarna för den nya lärarutbildningen. Detta stämmer väl överens med vad utbildningsutskottet har anfört i betänkandet 1987/88:2 Av riksdagsbeslutet framgår att för att grundskollärarlinjens karaktär av en linje skall markeras bör principen vara att båda grenarna så långt som möjligt etableras vid en och samma högskoleenhet. De kan därigenom planeras tillsammans och kurserna kan i så stor utsträckning som möjligt vara gemensamma. Detta bör vara en riktlinje, om det skulle bli aktuellt att etablera någon gren av grundskollärarlinjen vid ytterligare någon högskoleenhet. I detta sammanhang vill vi framhålla att har landets största utbildningskapacitet inom såväl de naturvetenskapliga utbildningarna som inom sektorn för kultur- och informationsyrken. När det gäller enstaka kurser har det näst största utbudet. har med andra ord ovanligt goda möjligheter att erbjuda god ämnesteoretisk utbildning. Av särskilt intresse är den naturvetenskapliga bredd som finns vid - inte minst med tanke på hur viktig just den naturvetenskapliga kunskapen och orienteringen anses vara i den nya utbildningen av lärare. När det gäller behovet av lärare inom årskurser 1-7 kommer det att öka mycket kraftigt och snabbare än beräknat. Detta har UHÄ:s framtagna prognos klarlagt. Ser man till fördelningen av nybörjarplatser på grundskollärarlinjen är högskoleregion extremt missgynnad när det gäller t-grenen i förhållande till befolkningstal och förväntade ungdomskullar. har endast av de tillgängliga platserna med en andel av befolkningen och ungdomskullarna som uppgår till . Utvecklingen har visat att färdigutbildade lärare har en låg geografisk rörlighet - ett förhållande som berördes av föredraganden i förra årets budgetproposition: Erfarenheten har visat att det varit förenat med stora svårigheter att få behöriga lärare till vissa delar av landet medan andra delar har haft relativt god tillgång på lärare. Den låga rörligheten hos de nyutbildade lärarna är också en faktor som måste tas med i planeringen. Sammanfattningsvis vill vi framhålla att det är viktigt ur många aspekter - som anförts ovan - att får en fullständig grundskollärarutbildning. Den nu rådande ovissa planeringssituationen är förödande för såväl skolan som . Detta särskilt med tanke på att för innevarande budgetår erhållit medel för planering av utbildningen. Det är därför skäligt att en tidpunkt för när utbildningen kan starta fastställs. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidiglärarutbildningen vid . () () () ()