mot · GC02Ub25 · 1989-03-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub25 med anledning avprop. 1988/89:90 om I regeringens proposition 1988/89:90 framläggs förslag till ny organisation av den tekniska utbildningen på mellannivå. En tvåårig ingenjörsutbildning föreslås ersätta och påbygga den nuvarande fjärde årskursen på teknisk linje inom gymnasieskolan. Vidare framläggs förslag till lokalisering av den utbildningen. Förslagen framläggs sedan frågan utretts av en arbetsgrupp () vars slutrapport varit föremål för en omfattande remiss. En landsomfattande försöksverksamhet pågår för att förbereda reformen. Denna motion framläggs enär det kan ifrågasättas om de framlagda förslagen överensstämmer med målsättningen för förändringsarbetet. Motiv för motionens förslag Utvecklingen inom gymnasieskolan på den tekniska utbildningens område har präglats av en strävan till decentralisering; allt fler orter har exempelvis fått de högre årskurserna av den fyraåriga tekniska linjen. Detta har varit ett uttryck för behovet av att skapa ökad tillgänglighet för en allt viktigare gren av gymnasieutbildningen. Det har också uttryckt strävan att integrera ortens näringsliv med den tekniska utbildningen. Målsättningen för arbetet med att utveckla den tekniska gymnasiala utbildningen har varit att förvandla den till högskoleutbildning. Beträffande lokaliseringen hette det logiskt nog i direktiven till SIM-gruppen: Därför bör dessa högskolekurser i huvudsak lokaliseras till samma orter som det fjärde året av T-linjen och dennas utbildningsresurser i form av lokaler och utrustning så långt möjligt användas. Då enligt förslag i budgetpropositionen 1987/88 beviljade medel för försöksverksamhet med högskolekurser (80-poäng) som ersatte T4 följde man också den nämnda lokaliseringsprincipen. I valdes två orter för försöksverksamheten, nämligen kommun och kommun, den förra med el-teleteknisk inriktning, den senare med maskinteknisk inriktning. Denna verksamhet pågår alltså med sitt första läsår och planeras fortsätta med årskurs två nästa läsår. För berörda kommuner innebär deltagande i försöksverksamheten inte endast att resurser i form av lokaler och utrustning så långt möjligt \ 1 1988/89. Betydande investeringar har också gjorts, dels för att tillmötesgå Mot. 1988/89 vederbörande högskolas höga och berättigade kvalitetskrav, dels för att från Ub25 början lägga grunden till en för kommunen och regionen värdefull utbildning. Investeringarna har uppgått till betydande belopp. Sålunda har kommun för omläggningen från T4 till högskolekurser avsatt omkring 10 milj. kr. inom ramen för en ännu större satsning på förnyelse av hela den tekniska utbildning som underbygger den framväxande ingenjörsutbildningen. Genom propositionens förslag äventyras investeringar och kommunens beredvillighet att medverka i den utbildningsreform som initierats genom . Någon ingenjörsskola föreslås inte bli lokaliserad till den kommunen. Innehållsmässigt är begreppet ingenjörsskola mångsidigt. De förslag som framläggs rör i huvudsak elteknik och maskinteknik medan exempelvis kemiutbildningarna lämnas i stort sett utan ställningstagande. Detta bör möjliggöra för kommuner och högskolor att vidare utforma den kemitekniska utbildningens organisation inom de ramar fastställer. Det är därvid av stor vikt att kommunerna får möjlighet att profilera sig och göra detta med hänsyn bland annat till ortens näringsliv. Ett exempel må anföras. I samverkan mellan , kommun och byggs i upp ett av största centra för bioteknisk verksamhet, . Till detta koncentrat av forskning, utbildning och näringsliv har redan förlagts gymnasieutbildning inom den biokemiska grenen. Det förutsätts att denna utbildning skall gå vidare till årskurs fyra nästa läsår. Det är därför naturligt att denna teknikutbildning förvandlas till högskoleutbildning liksom övriga grenar. Lika naturligt är då att lokaliseringen bibehålls och att den biokemiska utbildningen utvecklas i anslutning till . Även i fråga om satsningarna på den biokemiska utbildningen kan anföras att kommunen, i detta fall , i samråd med statliga organ gjort betydande investeringar (10 milj. I utbildningssammanhang spelar kommunikationerna ofta en avgörande roll. Det som ovan anförts beträffande kommun och dess roll i utvecklingen av ingenjörsskolan underbyggs kraftigt bland annat i en utredning som i gjort. I utredningen, som rubricerats Restider till olika tänkta ingenjörsskolor redovisas kommunens fördelar på kommunikationsområdet inom södra delen av . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om lokalisering av ingenjörsutbildningen med beaktande av de betydande investeringar som vissa kommuner redan gjort i samband med försöksverksamheten och beslutar bevara utbildningen på de orter där kommunikationer, näringsliv och befolkningsunderlag utgör klara motiv för detta, 2. att beträffande kemiutbildningarna på ingenjörsnivå Mot. beslutar att dessas lokalisering skall behandlas i särskild ordning Ub25 varvid behovet av att profilera och lokalisera dem med hänsyn till befintliga företag, forskningsenheter etc skall ges en avgörande betydelse. 1* 1988189.3 sami.