ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ju704 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju704 av och (båda fp) Kyrkofriden tillkom vår första rikslagstiftning. Redan från början ingick bl.a. Därvid påbjöd den s.k. kyrkofriden särskilt skydd för gudstjänstens helgd och för kyrkobesökare. gällande lagstiftning tillförsäkrar varje medborgare religionsfrihet i regeringsformen (2 kap. 1 § 6 punkt) och rätt att fritt utöva sin religion i religionsfrihetslagen (1 §). Religionsfriheten åtnjuter även visst skydd genom straff för hets eller diskriminering på grund av någon annans trosbekännelse (16 kap. 8-9 §§ ). Kyrkofriden utgör en del av religionsfriheten men åtnjuter inget enhetligt straffrättsligt skydd. Intrång i kyrka faller - oavsett om det gäller det egentliga kyrkorummet eller övriga kyrkolokaler - under de allmänna straffbestämmelserna om olaga intrång i exempelvis fabrik, lager och personalutrymmen (4 kap. 6 § 2 st. ). Störande av allmän gudstjänst och annan andaktsövning utgör en särskild straffbar handling i likhet med störande av offentlig förrättning och allmän sammankomst (16 kap. 4 § ) . Några uttryckliga specialregler finns inte heller för rättsliga myndigheters möjlighet till processuella tvångsåtgärder i kyrka såsom exempelvis gripande, beslag och husrannsakan. Kyrkofriden bör förstärkas genom en mera enhetlig straffrättslig och mera preciserad processrättslig reglering. Samtliga brottsliga övergrepp mot kyrkofrid borde samlas i ett gemensamt lagrum i . Den brottsliga handlingen kan rubriceras som brott mot kyrkofrid och beskrivas som obehörigt intrång i kyrka och bedömas som grovt brott om gudstjänsten blivit störd. Av hänsyn till kyrkofriden borde i (28 kap. 4 § 1 st.) föreskrivas att husrannsakan i kyrka ej får vidtagas utan rättens förordnande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av och att kyrkofriden förstärks.
mot · GD02Ju801 · 1989-01-01 00:00:00 — Finansieringen av enskildas åtgärder mot våld 1989/90 Ju801-802 i har tagit initiativ för att minska och förebygga våld mot barn. De har formerat en projektgrupp för att gå ut i skolor och informera barn och ungdomar. Gruppen skall dels ta upp incest, dels andra former av våld mot barn. Projektet riktar sig till både lärare och barn och går ut på att lärare skall öka sina kunskaper och barn skall uppmuntras söka hjälp vid behov. Unga skådespelare är engagerade. De genomför samtal med skolbarn och lärare och spelar upp korta scener för att belysa problem, som kan förekomma i barns vardagsmiljö och tränar hur barn kan bemästra dessa. Projektet samarbetar med ett team från barnpsykiatriska kliniken och i staden och med psykolog. Målet är att få barn medvetna om att de kan påverka sitt liv, att vända pessimism till framtidstro och förtroende för att det finns vuxna som vill och kan hjälpa dem, om /när de blir utsatta för våld av vuxna människor. Det har tagit tid att arbeta fram idén och att få rätt människor att arbeta med projektet. är det i gång i ett rektorsområde i . och rektorerna är positiva. Men trots alla vackra ord om vikten av att engagera sig mot våld så finns det inga pengar någonstans, verkar det. Man har fått nej till projektbidrag från , nej från , nej från . kan inte svara . arbetar dessa människor gratis, men deras entusiasm sjunker eftersom bristen på besked om ekonomiska bidrag tolkas som ointresse från myndigheternas sida. För mig är åtgärder mot våldet inte enbart en teoretisk fråga lämpad för deklarationer och uttalanden på gator och torg utan i högsta grad även en praktisk fråga. Menar vi allvar med att vi alla människor skall engagera oss och menar vi allvar med att personligt engagemang är en väg till mindre våld, så måste vi också uppmuntra de initiativ som tas, även om initiativen kommer så att säga utanför etablerade budgetsystem. Jag vet att konkreta fall inte diskuteras i , men utifrån min beskrivning skulle jag vilja ställa en principiell fråga: Hur menar att enskilda människor, grupper, organisationer rent principiellt skall gå till väga, när man vill engagera sig mot våldet i samhället och när deras initiativ och idéer inte alltid kan utföras som gratisarbete? Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en guide utarbetas, som beskriver vilka resurser som står till buds i samhället för att ekonomiskt stödja engagemang för att minska våldet. 1989/90 Ju801
mot · GD02K213 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:K213 av m.fl. (m) Näringsfriheten Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Sk320 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående utvärdering av konsekvenserna av lagförslag, 2. att hos regeringen begär förslag till ändringar i kommunallagstiftningen i syfte att förhindra kommunala engagemang i normala affärsdrivande företag i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () () () gotab 99446, 1990
mot · GD02K225 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:K225 av m.fl. (fp) Negativ föreningsrätt m.m.
mot · GD02K228 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:K228 av och (båda s) Ramlagstiftning I stället för att ge normgivningen ett fullständigt konkret innehåll överlåter numera ofta i form av s.k. ramlagar - generalklausuler etc. - åt regeringen och myndigheterna att bestämma det sakliga innehållet i en lag genom utfyllande föreskrifter eller åt de rättstillämpande organen att genom sin praxis ge lagen innehåll. En orsak till att man använder sig av ramlagar kan vara att det finns ett behov av att kunna anpassa reglerna till en allt snabbare utveckling i det moderna samhället. Detta anses kunna ske smidigare genom att ämbetsverk med specialiserad personal meddelar normerna. Det ligger mycket i att praktiska skäl talar för att man på t.ex. teknik- och miljöområdet använder sig av ramlagstiftning. Å andra sidan kan det leda till inte önskvärda och ofta inte heller avsedda konsekvenser. Vi riskerar att få en svåröverskådlig mängd myndighetsnormer som i detalj reglerar olika specialområden och lämnar mycket litet utrymme åt rimlighetsbedömningar dvs. sunt förnuft i enskilda fall. Inom pågår ett omfattande regelförenklingsarbete som bl.a. innefattar en översyn av myndigheternas föreskrifter. Arbetet syftar till att ta bort överflödiga regler och ge de regler som behålls en så ändamålsenlig utformning som möjligt. Som ett led i strävan att rensa bland myndighetsföreskrifterna borde också ramlagstiftningsteknikens effekter ses över. I stället för ramlagstiftning som bygger på utfyllande normgivning på lägre nivå borde statsmakterna mer kunna använda sig av en lagstiftningsteknik, som inte kräver ytterligare normgivning men som ändå ger utrymme för den som skall tillämpa lagen att i det enskilda fallet göra bedömningar som är rimliga och står i överensstämmelse med sunt förnuft. Avvägningar måste då självfallet göras så att beslut som bör vara förbehållet politiska organ inte förs över till de rättstillämpande organen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ramlagstiftning. () () gotab 99875, 1990
mot · GD02K306 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:K306 av och (båda s) Utvärdering av samhällsbesluten , landstingen och kommunerna fattar beslut i skilda ärendeområden. Mer och mer sker dock en övergång av de offentliga besluten från detaljerade anvisningar till att gälla målen för verksamheten eller de skilda programområdena. Den offentliga administrationen och personalen inom olika verksamhetsområden har sedan att förverkliga intentionerna. Förverkligandet av verksamheten har sedan många aktörer och berörda som i sin tur har intresse av att deltaga och vilja medverka i arbetet. Detta deltagande i sig har också positiva effekter för slutprodukten. Måluppfyllelsen bärs upp av de många professionella yrkeskunniga och också av dem som nyttjar eller är berörda i sammanhanget. Vid skilda tillfällen kan senare erfarenheter som vunnits följas upp och utvärderas av alla. Nödiga korrigeringar kan då ske sä att effektivitet och högre ambitioner kan ernås. Politikerna som en gång beslutade om de politiska målen måste då också mer och mer förskjuta sitt intresse till sådan utvärdering och uppföljning. Här är vi dock dåligt förberedda och erfarna. har t.ex. inga sådana rutiner för att följa upp och utvärdera sina politiska målbeslut. Det måste därför övervägas om inte utskott skulle övergå till att studera och förskjuta sitt arbete mera till en uppföljande och utvärderande verksamhet av sina politiska målsättningar. När vi mera överlåter åt statlig administration och andra huvudmän kan vi dessutom få mera tid för sådan verksamhet. Dessutom blir övergången till längre budgetperioder en sådan faktor att vi inte sä mycket belastas med årliga uppgifter. 1 sin tur nödvändiggör en kontakt med uppgifter vi har såväl offentligt ansvar som uppdrag att vara informerade. En utredning i syfte att överväga en övergång till att ge utskott att inom sina ärendeområden följa upp och utvärdera de politiska mälen borde därför ske. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering och uppföljning av riksdagsutskottens I l(>SU W> .? \'r A'106315 Rättelse: S. 6 och 7 rad 2 Står: K306 Rättat till: K308 1989/90 K306
mot · GD02K425 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:K425 av m.fl. (fp) Reklam i lokalradion Lokalradion har på de flesta orter där den finns utvecklats från att vara en lokalradioredaktion med i huvudsak nyheter till att bli en lokal radiostation med nyheter och olika kulturinslag tex musik och teater, debatter med lokal förankring och intervjuer. Förutsättningen för denna utveckling har varit att lokalradion fick egen kanal, FM 4. Därmed kunde man fritt och självständigt planera och utveckla sin verksamhet.Det ekonomiska tillskottet var litet, men med brinnande entusiasm antog man att pengar skulle komma när man visat vad man kunde. Det som händer är att de ekonomiska tillskotten inte kommer. Detta beror på att verksamhet i stort debatteras. En politik för etermedia har fortfarande inte utformats av regeringen, man skjuter på ställningstaganden och beslut. Allteftersom tiden går falnar entusiasmen på de 25 lokalradiostationerna i landet. Avhoppen av personal ökar,de är attraktiva eftersom de tränats att arbeta hårt med knappa resurser. Personalen är sliten, grundbemanningen är låg, det är svårt att lägga vettiga arbetschema. Normal sjukfrånvaro nästan tystar stationen. Löneläget är lägre än för motsvarande arbete på riksradion vilket skapar slitningar. Inte minst den sämre utrustningen och de dåliga lokalerna upplevs frustrerande och orättvist vid jämförelser. Ett exempel är arbetsbördan för radio nyhetsredaktion. Den är en av lokalradions största med totalt 11 personer som skall bevaka länets 20 kommuner varje vardag. I jämförelse med andra redaktioner är arbetsbördan mycket stor. Skillnaden i resurser får ju inte märkas av lyssnarna. Frågan är om regeringen kommer att föreslå en höjning av licenserna som är så stor att även lokalradion kan få en rättvis del. Finns det då andra godtagbara finansieringar? Runt om i världen finansieras lokalradio mycket framgångsrikt med reklamintäkter. Lokal reklam är billig att producera och ger stor genomslagskraft till låga kostnader för den som skall betala. Därför är den uppskattad och eftersökt. Sannolikheten för att internationella erfarenheter kan gälla även är stor. Vi vet inte men låt oss pröva. Vi tror att det vore bra att starta ett försök med reklam som finansieringskälla. Försöket skulle omfatta och ett annat mindre län. Då kan vi jämföra erfarenheterna från en stor lokalradiostation och en mindre. Med hänvisning till det anförda hemställs K425 att hos regeringen begär försöksverksamhet med reklam som finansieringskälla för lokalradion i i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GD02K610 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:K610 av och (båda fp) Biskoparnas ställning i kyrkomötet kyrkomöte biföll en motionsvis framförd framställning om förändring av lagen om så att biskoparna blir självskrivna ledamöter av kyrkomötet. Kyrkomötet tillskrev regeringen i ärendet, men regeringen lämnade kyrkomötets framställning utan åtgärd. I en kommentar framfördes att regeringen för sin del önskade avvakta en samlad utvärdering av kyrkomötesreformen innan ändringar i detaljer görs. En sådan utredning har överlämnats till kyrkomötet för kännedom och remissbehandlas i övrigt. kyrkomöte har efter framställning från motionärer återigen begärt en lagändring på denna punkt (KL 1988:14). Något beslut med anledning av kyrkomötets senaste framställning har vad vi vet ännu ej träffats av regeringen. Då det finns anledning att ändra biskoparnas situation i kyrkomötet, där dessa deltar utan beslutsrätt, föreslår vi att antar bilagda förslag till lagändring. Någon ändring av läronämndens ställning bör enligt vår mening inte ske, även om biskoparna ges rösträtt i kyrkomötet. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kyrkomötet består av valda ombud består av 252 valda leda Det har 251 le- möter och de 13 biskoparna. För ledamöterna skall fin- valda ledamöterna skall finnas ersät Endast den leda- tare. Endast den ledamot. Biskoparna i stiften skall närvara vid kyrkomötets sammanträden och får deltaga i kyrkomötets överläggningar, men i besluten endast om de är ledamöter i kyrkomötet. 1989/90 K610 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kyrkomötet får besluta att en eller Paragrafen utgår flera biskopar, även om de ej är ledamöter av kyrkomötet, vid beredning av ärenden eller vid prövning av frågor som avses i 36 § får närvara vid ett utskotts sammanträden och delta i utskottets överläggningar men ej i besluten. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådana ändringar i lag om och i lag om kyrkomötet att biskoparna blir självskrivna ledamöter av kyrkomötet. () ()
mot · GD02K629 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:K629 Lagstiftning för offentlig verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi515 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en entydigare lagstiftning till stöd för offentlig verksamhet på entreprenad.
mot · GD02Kr209 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr209 av och (båda c) Inrättande av ett glasmuseum i östra Den glasindustrin i vårt land ligger mycket koncentrerad till fyra kommuner med tyngdpunkten förlagd till län. Flera hundratusen turister besöker glasbruken för att se det fina hantverk som utövas där och köpa glas. Näringen har mycket stor betydelse för de berörda kommunerna. I många av bruksorterna där glasbruken finns är det ofta den enda industrin på orten. Den glasindustrin har haft en mycket bra utveckling under , mycket tack vare det glasbruksstöd som den centerledda regeringen initierade 1981. I takt med den goda utvecklingen inom glasnäringen har allt fler fört fram tanken på ett glasmuseum, lokaliserat till glasriket. Det är då angeläget att detta museum lokaliseras till någon av de fyra glasbrukskommunerna. Regionalekonomiska utredningen har i sitt åtgärdsprogram uttalat sig för ett glasmuseum till östra . i län har tillstyrkt detta. kommun har aktivt arbetat med frågan om ett statligt glasmuseum, förlagt till kommunen, detta efter ett initiativ väckt i kommunfullmäktige. De tankegångar som härvid framförts är ett glasmuseum i kommunen som utöver glaset också visar glasbruksmiljöer och dess industriverksamhet. Regionalekonomiska utredningen har också visat att kulturen också är hårt centraliserad och orättvist fördelad i landet. Hälften av alla statliga kulturpengar går till . Det är då angeläget att vi på ett bättre sätt kan sprida de statliga kulturpengarna så att vi kan nå målet om kultur i hela landet. Staten kan genom att aktivt medverka till ett glasmuseum i kommunen, delvis rätta till den orättvisa fördelningen av kultursatsningar i landet. Samarbete ska ske med kommun samt länsorganen i län. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ett glasmuseum med lokalisering till östra . () ()
mot · GD02Kr220 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr220 av m.fl. (fp) Närradion Närradion firade sitt 10-årsjubileum. Den har expanderat långt snabbare än någon vågade förutse. Den har efter att först ha mötts med oförståelse och motstånd från socialdemokrater och kommunister nu accepterats av alla partier. Den utnyttjas i växande utsträckning av just arbetarrörelsen. När närradion introducerades omgavs den med ett regelsystem som var nödvändigt för att övervinna det motstånd mot ökad frihet i etern som på sina håll t.o.m. fanns i de borgerliga partierna. Mycket i detta regelsystem synes vara överflödigt. En enig riksdag begärde en snabb avreglering i detta syfte. Den beräknas vara färdig . Ett nytt problem har uppstått i samband med den fällande domen mot . Dess sändningstillstånd har självfallet indragits, men enligt nu gällande regler kan samma organisation beviljas nytt tillstånd att sända . Detta är otillfredsställande. Under hand har regeringen uppdragit åt närradioutredningen att se över bestämmelserna på denna punkt. Vi anser det vara angeläget att ett förslag lägges, som gör att vi effektivare än kan motverka rasism och antisemitism i närradion. Detta bör ges regeringen till känna. I avvaktan på att närradioutredningens betänkande skall komma bör all ytterligare byråkratisering av närradioverksamheten undvikas. I budgetpropositionen föreslås nu en utökning av kostnaderna för närradionämnden med , dvs. Eftersom hela kostnaden för nämndens verksamhet belastar de sändande föreningarna är det stor risk för att den nu gällande avgiften, . , måste höjas. Tvekan kan råda om det riktiga i att de sändande föreningarna skall betala hela den statliga tillsynsverksamhet som närradion utövar. Då närradion expanderar borde snarare en sänkning av avgiften kunna ske. Under inga förhållanden kan höjd avgift accepteras. För att säkerställa detta bör anvisningen till närradionämnden minskas med . i förhållande till regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till (H 20) för /91 anvisar ett förslagsanslag på , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att motverka rasism och antisemitism i närradion. () () 1989/90 Kr220 gotab 99512, 1990
mot · GD02Kr314 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr314 av m.fl. (fp) lokalsituation Enligt arkivutredningens betänkande Öppenhet och Minne, SOU 1988:11, uppgår bestånd i huvuddepån och i andra depåer. Antalet externa depåer uppgår till 9 st. fick 1989 en ny extern depå som omfattar . avvecklades en äldre mycket dålig depå om . Accessionsutrymmet bedömdes av arkivutredningen uppgå 1988. kan accessionsutrymmet bedömas räcka , dvs. I en utredning som bifogades anslagsframställning 1989/90 redovisades ett leveransbehov för del för den närmaste femårsperioden från statliga myndigheter. Till detta kommer enskilt material samt mikrofilm, magnetband och ritningar. linje har varit att en utbyggnad av bergsmagasin i är den överlägset mest ändamålsenliga lösningen på lokalproblem. En skiss till en sådan utbyggnad togs fram . Där redovisades möjligheter att bygga ut sammanlagt 6 etapper om vardera . En samlad lokallösning för bestånd skulle innebära stora fördelar för forskare och personal. Material som förvaras i externa depåer riskerar att blir ett dött material ur forskningssynpunkt på grund av svårigheter för forskare och personal att snabbt få tillgång till det. Flertalet nuvarande externa depåer är också olämpliga som arkivlokaler. Kraven på klimat, brand- och inbrottssäkerhet kan inte tillgodoses. Därigenom riskerar materialet att ta skada, vilket kan kosta mycket stora summor att avhjälpa. Vi anser att en snar utbyggnad av bergsmagasinen med en första etapp om är nödvändig. Därigenom kan flertalet av de externa depåerna avvecklas. Forskare och personal får tillgång till materialet på ett betydligt bättre sätt . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om behovet av en snar utbyggnad av bergsmagasin. () () 1989/90 Kr314
mot · GD02Kr321 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr321 av och (s, c) Ansvaret för underhåll av ringmur och ruiner Ett av , och , förnämsta byggnadsminnesmärken är hotat. ringmur håller på att vittra sönder. Situationen är lika svår för de många medeltida kyrkoruiner som tillsammans med muren och ett stort antal övriga byggnadsverk ger dess unika karaktär av medeltidsstad. försök att reparera muren har dessvärre visat sig ödesdigra och behöver rättas till. års angrepp från luftföroreningar har också kraftigt påskyndat behovet av underhåll och restaurering av såväl ringmuren som kyrkoruinerna i . var beredskapsmedel den utan jämförelse största inkomstkällan för den kulturhistoriska byggnadsminnesvården. Den kraftigt utökade sysselsättningen inom byggnadssektorn har medfört att denna inkomstkälla inte längre står till förfogande. Således har den märkliga situationen uppstått att underhållet av ringmuren och ruinerna sköts sämre än då arbetslöshet, lågkonjunktur och budgetunderskott präglade landets ekonomi. En modell som kan vara värd att pröva kan ses i de många gotländska landsortskyrkorna som underhålls i samarbete mellan och Stiftelsen på . Även för ringmuren och ruinerna torde ett sådant samarbete kunna komma till stånd. har de beredskapsmedel som kunnat användas för ringmurens underhåll utgått med ung. 1 milj./år. Detta har varit otillräckligt men ändå möjliggjort ett visst löpande underhåll. behövs en noggrann genomgång av ringmurens status och därefter ett utarbetat program för bevarande. Det mest akuta arbetet är att byta ut de av cementfogar som tidigare restaurering medfört och ersätta dessa med kalkfogar. Stiftelsen på har beräknat att detta arbete skulle kosta 1,8 milj./år under förutsättning att arbetskraft från kan användas. I annat fall uppgår kostnaderna till ungefär 3 milj./år. Ingen beräkning har gjorts beträffande de tolv medeltida kyrkoruiner som befinner sig i liknande skick. Det är orimligt att det ekonomiska ansvaret för detta skall tas på . En insamling på privat initiativ i samarbete med har resulterat i ca . vilket alltså motsvarar en mycket liten del av årsbehovet. Det unika kulturhistoriska värdet av ringmur och ruiner är, och måste även i ekonomiskt hänseende vara, en riksangelägenhet. det accelererande förfallet är en snar lösning av finansieringsfrågan nödvändig. ringmur nämns i budgetpropositionen i samband med fastigheter. Medel för ringmurens bevarande har dock aldrig kunnat tas från detta anslag då behoven är så omfattande och ämbetets fastighetsbestånd stort. Förslagsvis borde särskilda medel avsättas för att möjliggöra de akuta insatserna för ringmur och ruiner. Därefter borde ett löpande underhåll kunna utföras med utökade medel för vård av fornlämningar. Då ringmuren är klassad som fast fornlämning hör den naturligen mer hemma under denna rubrik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det stora och akuta behovet av att underhållet av ringmur och ruiner löses. () () 1989/90 Kr321
mot · GD02Kr335 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr335 av m.fl. (m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub307 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna det angelägna i att arkeologiska undersökningar i intensifieras.
mot · GD02Kr337 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr337 av m.fl. (m) Alkohol i TV