mot · GD02U202 · 1989-01-01 00:00:00 — Det är därför angeläget att fredssamtal kommer till stånd mellan de två parterna i syfte att nå en nationell försoning. måste med all kraft påverka MPLA-regimen att tillsammans med UNITA få att gå mot en demokrati. Utvecklingen i det närbelägna visar att demokrati på intet sätt är orimligt också i ett afrikanskt land. bistånd till skall villkoras med att försoningsprocessen inleds och att en utveckling mot demokrati därmed kan påbörjas. Knappt 1/4 av det landprogrammerade biståndet går till länder med demokratiska regeringar. Den andelen måste öka. Därför skall i allt högre grad orientera biståndsinsatser till demokratiska länder. Detta har också en effektivitetsaspekt. Om inte landets utvecklingspolitik har en folklig förankring är risken stor att den misslyckas och att den i själva verket får en för befolkningen negativ effekt. Det är positivt att kunna konstatera att via projektbistånd stöder sådana nya demokratier som , , och . En utveckling av projektbiståndet i den riktningen bör ske genom att man undersöker förutsättningar för biståndsprojekt också i andra länder i och som har demokratiserats eller som befinner sig i en sådan process. Det är en riktig princip att inte söka etablera nya programländer. Biståndet bör i stället vara projektinriktat. I bedömningen av projekten måste självfallet vägas in också projektets påverkan på den allmänna samhällsutvecklingen och om möjligheten att projektet direkt eller indirekt understödjer en korrupt eller förtryckande regim. Det utvecklingsbistånd som går till det nu självständiga och demokratiska bör ske i projektformer istället för i form av en landram. Det är mycket angeläget att hjälper och stöder framväxten av denna en av de ytterst få demokratierna i . Stödet måste utformas så att den demokratiska utvecklingen kan fortsätta. Varje tendens i riktning mot enpartistaten, som i , bör föranleda starka svenska reaktioner. Det finns också en risk för att alltför stort biståndsflöde utifrån kan främja korruption. Utvecklingen mot demokrati i bidrar också till demokratiut Varje enpartistat i används av den sydafri- Mot. 1989/90 kanska regeringen som ett argument för apartheid. Biståndet till regionala samarbetsprojekt kan vara en mycket bra metod att bidraga till ett öppnare samarbetsklimat och till frihandel mellan olika länder. Det gäller i hög grad i och i . Strategi för demokratisk utveckling och marknadsekonomi bör utforma en strategi för demokratisk utveckling i den tredje världen. Viktiga komponenter i denna strategi är att på ett klart och entydigt sätt markerar avståndstagande från totalitära och auktoritära tendenser, var de än förekommer. bör moraliskt, politiskt och ekonomiskt stödja en demokratisk utveckling i . Detta skall bl a ske genom att vårt u-landsbistånd ges en uttalad demokratiprofil. I dialogen med mottagarländerna måste verka för en utveckling i demokratisk riktning. Demokrati är ett vitt begrepp. I sin vida mening kan det sägas innehålla tre delar, som alla är nödvändiga för att ett land skall kunna kallas demokratiskt: Idén att överheten kunde förlora mot den enskilde innebar ett oerhört steg framåt i den västerländska civilisationen. Denna grundläggande princip är fortfarande inte accepterad i en majoritet av jordens länder. En demokratisk utveckling måste baseras på att rättssäkerheten förstärks. En fri opinionsbildning är en nödvändig förutsättning för demokrati. Det är den fria opinionsbildningen som tillåter en kritisk granskning och kontroll av de styrande som den medger ett fritt flöde av idéer och tankar som är nödvändigt för ekonomisk och politisk utveckling. Den enkla tanken att varje människa har en oförytterlig rättighet att utforma sin åsikt och förkunna den i olika former har varit förhatlig för odemokratiska regeringar. Fria massmedia är en förutsättning för en fri opinionsbildning. I många når tryckta massmedia endast begränsade delar av befolkningen. Främst radio men även TV har däremot en betydligt större spridning. Därför är en fri radio och TV en minst lika viktig förutsättning för demokratin som en fri press. Censur och statsmonopol kan inte accepteras. Fria val innebär att en regering skall kunna avsättas av sitt folk. Det innebär att en misslyckad politik inte kan fortsätta år i skydd av enhetspartiers skyddande retorik. I samhällen med fria val tillåts aldrig de styrande frigöra politiken från verkligheten, till förmån för egna intressen. Den verkliga mätaren på hur fria valen är, är den reella möjligheten för en kritisk opposition att ta makten. I en del länder tolereras viss opposition så länge den inte utgör något egentligt hot mot maktinnehavet. försöker regeringar skapa fiktionen av en politisk opposition genom att tillåta kontrollerade oppositionspartier. Dessa har till uppgift att ge intryck av en demokratisk process utan att egentligen ifrågasätta det styrande partiets ställning. Ett fristående av mänskliga rättigheter Av regeringarna oberoende kommissioner för bevakning av mänskliga rättigheter kan betyda mycket för att uppmärksamma förtryck och rättsövergrepp. bör stimulera att sådana kommissioner bildas och stödja deras verksamhet. , och finns särskilda fristående institut vars uppgift är att följa utvecklingen vad gäller mänskliga rättigheter och rapportera sina iakttagelser. En sådan institutionaliserad form för bevakning av internationella konventioner rörande grundläggande mänskliga fri- och rättigheter kan vara mycket verkningsfull. För att öka tillgången på kompetens inom den del av folkrätten som avser mänskliga fri- och rättigheter är det angeläget att stimulera till forskning som studerar framväxt och förutsättningar för demokrati i tredje världen. Vi föreslår att det inrättas ett fristående institut som utan styrande direktiv får mandat att studera utvecklingen av de mänskliga fri- och rättigheterna i våra samarbetsländer. Institutet skall redovisa sina iakttagelser i årliga rapporter. Denna rapportering kan ge underlag för diskussion och debatt om till vilka länder och i vilken form bistånd bör ges. Även i våra samarbetsländer kan kännedom om sådana årliga studier ha viss effekt även om betydelsen av roll i detta sammanhang måste ses ur ett internationellt perspektiv. En sådan rapportering måste också vara av speciellt intresse för våra biståndsmyndigheter. Den är i sig även ett slags utvärdering av biståndsinsatserna. Den utvärdering som sker är enligt vår uppfattning otillräcklig. En utvärdering bör vara av två slag. Den bör dels avse en löpande uppföljning av verksamheten, dels se till hur de övergripande målen för biståndet infrias och ge underlag för en kritisk debatt och eventuell omprövning av inriktningen. Det är enligt vår mening inte lämpligt att den myndighet som ansvarar för verksamhetens bedrivande också svarar för den övergripande utvärderingen. De av institutet genomförda utvärderingarna blir en god resursbas för enskilda personer och organisationer som är intresserade av att följa hur de mänskliga fri- och rättigheterna respekteras i olika länder. Sambandet demokrati - fri ekonomi Kombinationen av en alltmer integrerad världsekonomi med behovet av frihandel och fria flöden av information och kontakter synes tillsammans med demokratins överlägsenhet som idé vara en obeveklig kraft i alla de länder där det ekonomiska systemet bygger på och tillåter privat ägande, enskilt företagande samt frihandel. Det moderna informationssamhället gör den totalitära diktaturen omöjlig. Omvänt är det öppna samhället - med det fria användandet och utvecklandet av informationsteknologier och med den fria handeln - svårt att acceptera för den totalitära regimen. Därför ser vi hur välfärdstillväxten följer demokratins och de mänskliga fri- och rättigheternas utveckling medan ett totalitärt system även leder till ekonomisk stagnation. Mot bakgrund av de erfarenheter som finns av insatser på bi- Mot. 1989/90 ståndsområdet anser vi att en parlamentarisk kommitté bör tillsättas med U202 uppgift att se över det svenska biståndets inriktning. Kommittén bör också kunna lägga förslag om förändringar rörande biståndets organisation och arbetsformer. Demokrati också i FN-biståndet FN skall anordna en extra generalförsamling för att diskutera utvecklingsstrategin inför 90-talet gentemot tredje världen. Det är angeläget att i detta sammanhang verkar för mänskliga rättigheter, demokrati och marknadsekonomi. FN måste självfallet uttala att respekt för den deklaration om mänskliga rättigheter som FN gjort är en grundläggande förutsättning för utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att svenskt bistånd skall stödja en utveckling i riktning mot demokrati och marknadsekonomi, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en strategi skall utarbetas för hur biståndet skall främja en demokratisk utveckling, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att statligt bistånd till odemokratiska regimer bör avvecklas av fem 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att rapporter om situationen vad gäller mänskliga rättigheter i biståndsländerna måste vägas in i varje förslag och beslut om bistånd, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till frivilliga organisationer som kämpar mot brott mot mänskliga rättigheter i mottagarländerna, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ett fristående av demokrati och mänskliga rättigheter bör inrättas, 7. att hos regeringen begär en utvärdering av biståndet till , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett avslutande av biståndet till , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till demokratiska utvecklingsländer, 15 1989/90 U202 ekonomi betonas i för 90-talet. () () () () () () 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att biståndet bör vara projektinriktat, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att biståndet till skall utgå i projektform, 15. att hos regeringen begär tillsättande av en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över inriktning, organisation och former för det svenska biståndsarbetet, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i FN skall verka för att respekten för mänskliga rättigheter och utveckling mot demokrati och marknads