mot · GC02Sf13 · 1989-02-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1988/89:69 om utbyggnad av föräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet En utbyggd föräldraförsäkring är en viktig grund i en bra familjepolitik. Tillsammans med en lagstadgad rätt till barnomsorg som vpk har föreslagit får både kvinnor och män ökade möjligheter till förvärvsarbete och tid att vara tillsammans med sina barn. Vpk tillstyrker därför i huvudsak regeringens förslag till den utbyggnad som skall träda i kraft och den planerade kommande förändringen. En målsättning, alltsedan föräldraförsäkringens tillkomst, har varit att öka pappornas aktiva deltagande i vården av barnen . Föredragande statsrådet anför i propositionen att papporna nu använder sig av föräldraförsäkringen i relativt stor omfattning. Som belägg för detta påstående redovisas att av fäderna 1987 tog ut föräldraförsäkring under barnens två första år. Detta är inte alldeles korrekt, har inga beräkningar längre än . Då tog av fäderna till barn födda och 1984 ut under barnens första . använde av fäderna föräldraförsäkringen. Detta innebär att fyra av fem pappor avstod från sin lagstadgade rätt att vara hemma hos barnen . Det finns inget som pekar på att fädernas uttag av ledighet under barnets första levnadsår ökat . Vpk anser inte att fädernas vårdinsatser för sina små barn är tillfredsställande och utvecklingen kan inte enligt vpk:s uppfattning beskrivas som om fäderna nu använder föräldraförsäkringen i relativt stor omfattning. Orsakerna till att männen inte^nvänder föräldraförsäkringen är fler. Dels har män och kvinnor inte samma ställning på arbetsmarknaden. Dels fortlever ett traditionellt könsrollstänkande om att kvinnor är bättre lämpade att vårda de små barnen. Undersökningar som gjorts om mäns attityder till föräldraledighet visar att männen i princip tycker att män och kvinnor skall dela på föräldraledigheten, men i det egna fallet finns en rad skäl till att det är lämpligare att kvinnan är hemma. Om man studerar förändringarna som skett i föräldraförsäkringen så framstår det som om männen påverkats positivt genom de ekonomiska förbättringar som gjorts . Däremot verkar det inte som om förlängning av föräldraledigheten påverkar männen på samma sätt. Generellt kan sägas att ju längre föräldraledighet som tas direkt efter barnets födelse, desto mindre är andelen män som är föräldralediga. Störst andel föräldralediga fäder finner man i familjer som tar kortare föräldraledighet direkt efter födseln. Om föräldraledigheten förlängs utan att särskilt tid avsätts för männen är Sfl3 risken uppenbar att det blir kvinnorna som stannar hemma precis som . Eftersom mycket pekar på att fördelningen av hemarbetet grundläggs när familjen får barn, är det oerhört viktigt att männen får en chans att självständigt ansvara för hem och barn. Vpk anser därför att det är nödvändigt att av den förlängda föräldraförsäkringen reserveras för fäderna. Vpk föreslår att en månad av den nu föreslagna förlängningen reserveras för fäderna i de familjer där det finns två vårdnadshavare. Därefter bör tiden som kvoteras för fäderna öka så att den uppgår när föräldraförsäkringen är utbyggd . Om vi avstår från att reservera tid för fäderna i samband med förlängningen av föräldraförsäkringen så blir det mycket svårare att senare rätta till begångna misstag. Kvinnorna kommer då att uppleva det som om tid tas från deras lagstadgade ledighet och skänks till männen. Kontaktdagar i föräldraförsäkringen skall användas för föräldrarnas besök/ medverkan i barnomsorg och skola. I propositionen föreslås att rätten till kontaktdagar utsträcks till att omfatta hela det kalenderår under vilket barnet fyller . Vpk tillstyrker givetvis den utvidgningen, men det är svårt att förstå motiven bakom åldersbegränsningen fyra till . Kontaktdagar behövs även för barn då de är inskrivna i barnomsorgen. Och det finns också skäl till föräldranärvaro i skolan på högstadiet. behövs också fler kontaktdagar än de två per barn och år som gällande regler medger. Så är fallet vid inskolning i barnomsorg eller skolans lågstadium. Vpk föreslår därför att en plan för utbyggnad av kontaktdagarna enligt motionens förslag redovisas för . Tillfällig föräldrapenning utges bl.a. vid besök i samhällets förebyggande barnhälsovård. Ett problem, som vpk påpekat , är att det förekommer olika bedömningar av vad som är samhällets förebyggande barnhälsovård. Av lagtexten framgår det inte klart att de besök som föräldrar med handikappade barn gör i förebyggande/behandlande syfte, berättigar till tillfällig föräldrapenning. Detta bör rättas till. I vissa situationer kan bägge föräldrarna få tillfällig föräldrapenning. Det gäller vid läkarbesök när barnet lider av allvarlig sjukdom och när de behöver delta i läkarbesök eller av läkare ordinerad behandling. Men det gäller inte vid övriga habiliterings- och utbildningstillfällen Att bägge föräldrarna kan närvara vid exempelvis behandling och instruktion hos sjukgymnast, logoped och besök på lekotek är viktigt. Det är också nödvändigt att föräldrarna kan delta i utbildning som rör barnets funktionsnedsättning. På så sätt kan föräldrarna stödja och hjälpa varandra och får bättre förutsättningar att tillsammans vårda barnet. Vpk föreslår därför att föräldrapenning vid tillfällig vård av barn skall Mot. kunna utgå till båda föräldrarna vid habiliteringsförsök och Sfl3 föräldrautbildning för föräldrar till handikappade barn. Ersättning till gravida kvinnor i slutet av graviditeten statistik över uttag av sjukpenning, föräldrapenning och havandeskapspenning för de 96 760 kvinnor som fick barn 1987, visar följande: Av dessa kvinnor har haft ersättning från den allmänna försäkringen i form av sjukpenning, föräldrapenning eller havandeskapspenning under någon del av av graviditeten. Vid en jämförelse med situationen 1981 kan konstateras att andelen kvinnor som uppbär föräldrapenning har minskat från . Andelen kvinnor som enbart fått sjukpenning har ökat dvs. Även andelen kvinnor som har havandeskapspenning i kombination med annan ersättning har ökat betydligt. Enbart havandeskapspenning utgår bara till av kvinnorna. Statistiken visar att majoriteten av de gravida kvinnorna inte kan eller inte orkar arbeta under sista delen av graviditeten. Det finns också skäl att anta att antalet sjukskrivningar inte motsvarar faktisk sjuklighet bland antalet sjukskrivningar inte motsvarar faktisk sjuklighet bland de gravida. Sjukskrivning blir en nödlösning för att täcka brister i möjligheterna att på annat sätt få vila från arbete. Enligt vpk:s mening bör det övervägas om de möjligheter som finns att avstå från arbete under sista delen av graviditeten är tillräckliga och ändamålsenligt utformade. Regeringen bör därför få i uppdrag att göra en översyn av och analys om orsakerna till att så många kvinnor ej klarar att arbeta under graviditetens senare del, samt lägga förslag som förbättrar möjligheten till ledighet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att en månad av den förlängda föräldraförsäkringen kvoteras till den vårdnadshavare som ej använt huvuddelen av tiden i de fall det finns två vårdnadshavare, 2. att beslutar att den kvoterade tiden för den vårdnadshavare som ej använt huvuddeln av tiden skall vara när föräldraförsäkringen är utbyggd , 3. att hos regeringen begär en plan för utbyggnad av kontaktdagarna, enligt motionens förslag, 4. att beslutar att de besök som föräldrar till handikappade barn gör i förebyggande/behandlande syfte bedöms som besök i samhällets förebyggande barnhälsovård och berättigar till tillfällig föräldrapenning, 5. att beslutar att tillfällig föräldrapenning skall utgå till bägge föräldrarna vid habiliteringsbesök och utbildning med anledning av barnets handikapp, 6. att hos regeringen begär en utredning om gravida Mot. kvinnors behov av ledighet från arbete av Sf 13 graviditeten och förslag till åtgärder. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)