mot · GC02A422 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A422 av m.fl. (m) Regionalpolitiken 2 Regionalpolitik i olika perspektiv 4 2.1 Den centraliserade statsmakten 4 2.2 Storstäder och regionala tillväxtcentra 5 3 Viktiga faktorer för regional utveckling 5 3.1 Klimat och miljö 6 3.2 Det goda entreprenörklimatets betydelse 6 4 Betydelsen av kommunikationer 7 4.4 Sjöfart och hamnar 8 4.5 Tele-, data-och postförbindelser 9 5 Betydelsen av kunskap och utbildning 9 5.1 Regionala högskolor 9 5.3 Övriga skolor 10 6 Betydelsen av stärkt konkurrenskraft 11 6.1 Sänkta arbetsgivaravgifter 11 7 Företagens kapitalförsörjning 12 7.1 Bankernas roll 13 7.3 Regionala investmentbolag 14 8 Betydelsen av statens agerande 14 8.2 Decentralisering av besluten 15 8.4 Kultur och fritid 15 1 1988/89. 9 Ge landsbygden en chans att leva bättre 16 Mot. 9.1 Jord-och skogsbruk 16 A422 9.4 Kommunikationerna på landsbygden 17 1 Inledning Mot. Den enskilde individen känner ofta en stark känslomässig bindning till sin hemtrakt. Den representerar en trygghetskänsla. väljer allt fler att flytta till andra delar av landet. Det framställs ibland som ett nederlag för regionalpolitiken. Så är inte fallet. Varje individ måste själv utifrån hans eller hennes förutsättningar och intresse avgöra bostadsort och yrke. Under har det skett en omfattande inflyttning till städerna. bröt många upp och utvandrade till . 1 framtiden kommer många att flytta, inte bara inom utan inom . Under historiens gång har ekonomiska, politiska och värderingsmässiga förändringar givit upphov till näringsstrukturella och befolkningsmässiga konsekvenser. Dessa har accepterats av allmänhet och beslutsfattare efterhand som de mer långsiktiga positiva effekterna blivit uppenbara. Alltför ofta har dock politiska beslutsfattare försökt motverka förändringarna. Den ovisshet och otrygghet som stora samhällsomdaningar alltid föder bland enskilda människor har använts som argument för politikernas handlande. Detta har alltför ofta fördröjt en utveckling som visat sig vara positiv för samhället och den enskilde. En framgångsrik strategi som syftar till att minska de negativa och stärka de regionala effekterna av näringslivets förändringar fordrar först att orsakerna till förändringarna klarläggs. Tekniska förändringar och ändrad efterfrågan på olika produkter har stor betydelse. I debatten glömmer man ofta att politiken inom ett område kan medföra konsekvenser för den regionala balansen. Därför måste man kritiskt granska politikens utformning på många olika områden. Det är ett synsätt som nästan helt saknats i regionalpolitiken. Ett annat perspektiv som försummats är marknadsekonomins grundläggande betydelse för regional utveckling och tillväxt. Skall näringslivet i kunna utvecklas positivt krävs ett gott näringslivsklimat som stärker marknadsekonomin och främjar kreativiteten hos enskilda individer. Regionalpolitiken måste utformas med hänsyn till förhållanden på andra politiska områden. Vi föreslår i en särskild motion om och den Europeiska Gemenskapen en rad åtgärder för att inte skall bli en dåligt utvecklad region i utkant. Den Europeiska Gemenskapen bygger nu upp en gemensam inre marknad. bör tillämpa en strategi av stegvis anslutning som syftar till att svenska medborgare och företag erhåller samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter som medborgare och företag i andra västeuropeiska länder. En nödvändig faktor för att uppnå tillväxt i den svenska ekonomin är ett sänkt skattetryck. Vi föreslår i vår skattepolitiska motion stora skattesänkningar, främst marginalskattesänkningar. Regeringens kärnkraftsavvecklingsprogram kommer att hota sysselsättning och välstånd. De mest elintensiva industrierna ligger i regioner som redan har en svag arbetsmarknad. I vår energipolitiska motion framhåller vi att de nuvarande kärnkraftsreaktorerna bör nyttjas så länge de uppfyller säkerhetskraven. 1* 1988/89. Arbetsmarknadens funktion är av vital betydelse för möjligheterna att nya Mot. 1988/89 arbetsplatser kan tillkomma i utvecklingsmässigt svaga delar av landet. Vi A422 framlägger dels i en arbetsmarknadspolitisk, dels i en arbetsrättslig motion, förslag som leder till en bättre fungerande arbetsmarknad. I en situation där den politiska inriktningen förändrats i enlighet med våra förslag kommer det likväl att behövas åtgärder av regionalpolitisk karaktär i vissa delar av landet. Det är viktigt att regionalpolitiken utformas efter verklighetens krav och realiteter. Regionalpolitiska medel måste vara effektiva och bli föremål för kontinuerlig uppföljning och omvärdering. behandling av denna motion om regionalpolitiken kommer att ske som den regionalpolitiska kommittén, REK-87, håller på att avsluta sitt arbete för att kunna redovisa detta innevarande år. Vår förhoppning är att det skall gå att nå bred politisk enighet om en ny regionalpolitik utformad efter de principer som redovisas i denna motion. 2 Regionalpolitik i olika perspektiv Det är viktigt att betrakta förhållandena i ur olika geografiska perspektiv. - Det globala perspektivet handlar om roll i världen och hur skall kunna stärka och hävda sin ekonomiska och kulturella position visavi omvärlden. - Det europeiska perspektivet som rör roll i ekonomiska och kulturella gemenskap och som bl.a. innefattar hur vårt land skall kunna samverka och konkurrera med andra länder inom ramen för ett växande europeiskt samarbete. - Det nationella perspektivet rör regional utveckling och måste innefatta hur vi skall skapa långsiktiga förutsättningar för regioner att utvecklas på ett positivt sätt. - Det inomregionala perspektivet rör balansen inom en region. 2.1 Den centraliserade statsmakten är mera centraliserat . Trots att decentralisering har varit ett vanligen förekommande uttryck i politiken har utvecklingen drivits i motsatt riktning. Den socialistiska ideologin med krav på likformighet kräver standardiserade lösningar. Därigenom kan makt och inflytande i samhället centraliseras. Ett av resultaten är en kraftig tillväxt av den offentliga sektorn. De offentliga utgifternas andel av BNP uppgick till - nu är den . Det har inneburit att allt fler avgörande ekonomiska beslut fattas av ett relativt fåtal personer i departement och riksdag. Successivt har det offentliga inflytandet över individer och företag ökat. Företag och kommuner styrs av lagar och bestämmelser som oftast förskjuter makten till . Enskilda lagar har ofta förefallit motiverade och relativt harmlösa. Det sammanlagda resultatet har emellertid blivit svåröverskådliga lagkomplex, vilkas centraliserande konsekvenser endast ett fåtal experter kan överblicka. Den centraliserande effekten förstärks också av de stora organisationerna Mot. som strävar efter likformiga lösningar. Behovet av kontakter med beslutsfat- A422 tare har också inneburit att de centrala organisationerna nästan utan undantag etablerat sina kanslier i . För att styra eller stimulera kommuner och landsting har det skapats ett stort antal s.k. specialdestinerade statsbidrag. Staten delar ut stora bidrag till kommunerna om dessa utformar service m.m. på det sätt som staten vill. I realiteten har kommunernas självstyre därmed kraftigt reducerats. Socialdemokraternas ambition har varit att kommuner skall se likartade ut oavsett om det är eller , om det är eller . En annan centraliserande effekt av statens bidragsgivning är att befolkningen i små kommuner betalar in mera i skatter och avgifter till staten än vad som återgår i form av statsbidrag. Invånarna i de små glesbygdskommunerna kan i flera fall sägas betala för den offentliga sektorns tillväxt i storstäderna. Reglerna för verksamheten inom den offentliga sektorn, t.ex. sjukvården och barnomsorgen, är utformade så att verksamheten måste utföras i offentlig regi. Därför ser vi sällan några privata alternativ utanför storstäderna. I stället är det storskaliga lösningar som tillämpas. Även små offentliga sjukvårdsenheter blir dyra, eftersom de förväntas se ut och arbeta som stora sjukvårdsenheter. När socialdemokraterna genomdrev Dagmar-reformen hävdade de att den skulle gynna glesbygdslän - så blev det inte. Däremot utsträcktes politikernas makt över sjukvårdssektorn. 2.2 Storstäder och regionala tillväxtcentra Tillväxten i storstadsregionerna är inte ett hot mot utvecklingen i andra regioner, utan snarare en motor för tillväxt i hela landet. Tillväxten i områden som , och västra innebär inte att all befolkning och alla företag kommer att koncentreras dit . Den mycket avancerade teknikutveckling som sker i storstadsområdena utgör i själva verket förutsättningen för att vi i skall kunna utveckla framtidens arbetsinstrument. Dessa ger radikalt ändrade förutsättningar för decentralisering av produktion och service. Detta gagnar långsiktigt våra möjligheter att skapa en balanserad regional utveckling. Flera av de mellanstora städerna uppvisar en dynamisk tillväxt. Det är en viktig positiv faktor för mera avlägset belägna delar av landet om de större städerna i dessa regioner utvecklas. Genom att näringslivet i mellanstora städer utvecklas växer en servicestruktur upp som även hjälper företagen i deras omland. 3 Viktiga faktorer för regional utveckling Utvecklingskraften i olika regioner påverkas i hög grad av faktorer som inte kan styras genom politiska beslut. 3.1 Klimat och miljö Mot. Klimatet i det norrländska inlandet är hårdare än i resten av landet. Detta leder till högre kostnader, främst för uppvärmning och för byggnadsinvesteringar. Klimatfaktorn bidrar också till att skapa en mindre positiv bild av det norrländska inlandet hos personer från andra delar av landet. Dessa nackdelar kompenseras bäst genom en generell kostnadsdämpande regionalpolitik. har den goda miljön i bl.a. en betydelsefull attraktionskraft. Efter hand som medvetenheten om miljöproblemen ökar kommer säkerligen de delar av vårt land som kan erbjuda en fin naturmiljö att framstå som mera attraktiva för allt fler människor. 3.2 Det goda entreprenörklimatets betydelse En framgångsrik regionalpolitik måste utgå från de enskilda människornas idérikedom, entreprenöranda och vilja att bidra till utvecklingen. Det är nödvändigt att utnyttja de teknologiska landvinningar som gör det möjligt att i en del sammanhang bortse från geografiska avstånd, liksom möjligheten att skapa nya arbets- och företagsformer. Kunskap och kompetensutveckling kommer att bli allt viktigare. Den centrala styrningen av lokala utvecklingsprojekt är hindrande och bör upphöra. Den praktiska politiken måste utformas så att den främjar förståelse för och satsningar på individuellt entreprenörskap och företagande. Alternativet till socialdemokraternas tilltro till politikersamhället och den sociala ingenjörskonsten är en politik som mobiliserar utvecklingskraften hos enskilda människor. Politikern i en dynamisk ekonomi måste vara inriktad på avreglering, skattesänkning och decentralisering. En mycket viktig faktor i strävan att stärka utvecklingskrafterna i en region är därför att främja samarbete mellan företagare. Det kan röra sig om allt från rådgivning och samverkan vid företagsstarter till gemensamma kundkontakter eller samarbete med lokala och regionala myndigheter. Insikten om det lokala näringslivssamarbetets stora betydelse ökar. Det finns numera flera praktiska exempel: Moragruppen, Söderhamnsmodellen, Laxåföretagens etableringscenter etc., som visar på nya medel att främja företagsutveckling och tillväxt. Nätverk kan inte skapas genom politiska beslut. Däremot bör SIND, STU, utvecklingsfonderna etc. ha som främsta uppgift att skapa nätverk och samarbete inom lokalt näringsliv. Näringslivets egna initiativ bör ges stort utrymme, eftersom dessa kan visa på nya och framgångsrika metoder som medverkar till växande företagsamhet, bl.a. i utsatta regioner. Svenskt näringsliv förknippas vanligen med ett tjugotal stora, internationellt inriktade företagsgrupper. Småföretagen, som i den förda politiken "setts över axeln, är och kommer än mer att vara en omistlig tillgång för den svenska ekonomin. Förekomsten av småföretag varierar kraftigt Mot. mellan olika delar av vårt land. 1 vissa områden finns det en stark A422 I andra delar av landet - främst i anslutning till de gamla bruksorterna finns det få småföretag. Arbetsmarknaden har dominerats av en, eller några få, arbetsgivare. Den differentierade och dynamiska småföretagstraditionen i är eftersträvansvärd. Där finns det naturliga relationer och nätverk som främjar företagens tillväxt och uppkomsten av nya företag. Praktiskt taget alla har genom släktingar och vänner en förståelse för vad det innebär att driva ett företag. Det gör steget att starta ett företag lättare. Det innebär även att företagaren lätt kan få kontakt med andra företagare. I sådana områden ser man, generellt sett, inte andra företag främst som konkurrenter, utan som ett slags partners. De förutsättningar som möjliggjort denna utveckling måste vara utgångspunkten för en viktig del av den framtida regionalpolitiken. 4 Betydelsen av kommunikationer Goda kommunikationer har alltid påverkat olika regioners utvecklingsmöjligheter och näringslivsstruktur.I dag skärps kraven på ytterligare kommunikationer, såväl inom landet som till utlandet. I fördyras och försvåras kommunikationerna av att vi har en liten befolkning utspridd över en stor yta. Både för företagens transporter och för privatbilismen är ett vägnät av hög och god standard av avgörande betydelse för utvecklingen. Underhållet på stora delar av det svenska vägnätet är eftersatt. Stora resurser kommer att krävas enbart för att vidmakthålla existerande vägstandard. Det är väsentligt att väganslagen inriktas på att undanröja flaskhalsar på de mest trafikerade vägarna. Goda vägar mellan de tre storstadsregionerna är nödvändiga. Standarden på de övriga stora Europavägarna måste höjas. Det är nödvändigt med goda förbindelser i och Bergslagen. En stor del av vägtrafiken mellan och koncentreras till och därmed kanaliseras tung trafik genom . Vi har tidigare föreslagit en Bergslagsdiagonal mellan Örebro- och Gävleområdena. Denna väg skulle också stimulera tillväxt i delar av Bergslagen. är och kommer under överskådlig framtid att vara det mest fördelaktiga transportsättet för en rad olika slags transporter. styrka ligger i dess förutsättningar att vara ett masstransportmedel för såväl gods som passagerare. SJ är ett företag med betydande problem. Förlusterna är oacceptabelt stora. Den förändring av SJ som pågår är positiv och kan, om den utförs på rätt sätt, leda till att SJ stärker sin konkurrensförmåga och attraherar ytterligare passagerare och godstransportkunder. För att möjliggöra goda kommunikationer i glest befolkade delar av landet Mot. 1988/89 kan det av regionalpolitiska skäl finnas anledning att bedriva passagerartra- A422 fik även på en del sträckor där passagerarunderlaget är så dåligt att SJ inte kan få full kostnadstäckning. I sådana fall är det väsentligt att underskotten för denna trafik tydligt redovisas. Uppdelningen av SJ i ett s.k. banverk och ett trafikföretag ger också möjligheter för andra än SJ att bedriva trafik på vissa sträckor. Denna konkurrens kan medverka till att kostnaderna för att upprätthålla trafiken på olönsamma sträckor kan minska. Det svenska inrikesflyget befinner sig i en kraftig expansionsfas. Från att tidigare ha varit en transportform som huvudsakligen utnyttjats av affärsresenärer ökar antalet privatresenärer. Det är dock väsentligt att konkurrensen ökar. Det kan bl a ske genom att koncessionstvånget slopas för linjer som trafikeras med mindre flygplan. Fler bolag bör få lov att flyga på de sträckor som enbart trafikeras av SAS/. En avreglering kan medverka till att priserna på flygresor sjunker i förhållande till andra transportsätt. En väl fungerande flygplats i en region är en viktig tillväxtskapande faktor. De flesta större och många medelstora städer har flygplatser inom rimligt avstånd, men inom vissa regioner kan det vara motiverat att anlägga nya flygplatser eller utöka existerande flygfält. En mer avreglerad lufttrafik ger möjlighet till ett mera finmaskigt nät av flygförbindelser. Härigenom skapas också möjligheten att i större utsträckning nyttja flyget för transport av högvärdigt gods, vilket kan bidra till ett mera differentierat näringsliv också i geografiskt avlägsna regioner. Nya flygplansgenerationer kräver kortare startbanor. Det innebär att kostnaderna för nya flygplatser i t.ex. det norrländska inlandet kan bli mindre än vad som gäller de flygplatser som SAS/trafikerar med sina större flygplan. Regeringen bör pröva möjligheter att stödja nyanläggning av en eller flera flygplatser i områden med dåliga kommunikationer. 4.4 Sjöfart och hamnar Goda sjöförbindelser och effektiva hamnar har varit av avgörande betydelse för svensk industris konkurrenskraft och en förutsättning för stora delar av våra basindustriers utveckling. Ur regionalpolitisk synvinkel är sjöfarten betydelsefull, inte minst för basindustrierna i bl.a. . För näringslivet är det av stor betydelse att åretrunttrafik kan upprätthållas till rimliga kostnader. I takt med industrins ökande krav på snabba och tillförlitliga transporter har emellertid godsströmmarna i stigande utsträckning sökt sig till ett fåtal hamnar i södra och västra , där främst tillgången till goda färjeförbindelser drar till sig landburet gods. Sjöfarten och järnvägen konkurrerar i stor utsträckning om samma godsmängder. Medan järnvägstransporterna har vissa kostnadsfördelar till följd av den statliga trafikpolitiken, måste sjöfarten och hamnarna bära sina egna kostnader. 4.5 Tele-, data- och postförbindelser Tele- och datatrafiken har fått ökad betydelse. var telekommunikationen i stort sett begränsad till telefonsamtal. utväxlas telefax, telex och framför allt datatrafik över telenätet. Telenätet är den fysiska länken mellan tiotusentals datorer - och därmed mellan människor - enbart i och mellan ett ännu mycket större antal i den övriga världen. Datatrafik kräver god ledningskvalitet. Snabba och säkra optiska förbindelser måste installeras i snabb takt, vilket ökar utvecklingsförutsättningarna för en del företag i olika delar av landet. Även om datatrafik och telefax får allt större betydelse för företagen understryker detta kraven på snabb och tillförlitlig postbefordran. En ritning som ankommer sent en offert som inte ligger i den potentielle kundens brevlåda påföljande morgon är exempel på dålig postgång som är speciellt besvärande för företag i regioner där man på grund av de geografiska avstånden har svårare att hålla personliga kontakter. Även för privatpersoner är det viktigt med en god postservice. Som ett statligt monopolföretag, som på stora delar av sitt arbetsområde helt saknar konkurrens, har postverket ett särskilt ansvar att tillse att den grundläggande servicenivån kan upprätthållas i hela landet. 5 Betydelsen av kunskap och utbildning Den geografiska förläggningen av utbildningsinstitutioner har stor betydelse för olika orters och regioners utvecklingsmöjligheter. Såväl nationella som internationella studier visar detta mycket klart. Det innebär emellertid inte att man i första hand skall ta regionalpolitiska hänsyn inom det utbildningspolitiska området. måste ha forsknings- och utbildningsinstitutioner som kan konkurrera med de främsta i världen. För att stärka eller upprätthålla kvaliteten vid de svenska universiteten kan man inte utan allvarliga följder förändra verksamhetens förutsättningar i syfte att uppnå en eller annan regionalpolitisk fördel. De mindre högskolornas - de regionala högskolornas - roll i utbildningssystemet måste klargöras på ett bättre sätt. Vid tillkomsten av de s k mindre högskolorna i samband med högskolereformen 1977 tillmättes dessa stor betydelse av de berörda kommunerna. Dessa förhoppningar har i varierande utsträckning infriats. Krav har rests på inrättande av fler utbildningslinjer och fasta forskningsresurser vid de mindre högskolorna. måste emellertid ta sitt ansvar och tydligt fastställa vilken roll högskolorna skall spela. ställs allt högre krav på utbildning inom de flesta yrkesområden. Både näringslivet och den offentliga sektorn behöver rekrytera personer med goda underliggande kunskaper och med förmåga att praktiskt applicera dessa. Kvalitetsbegreppet får aldrig urholkas. måste kunna utbilda 9 1988/89 A422 högt kvalificerade akademiker som kan mäta sig med dem som utbildats vid Mot. 1988/89 välrenommerade utländska universitet. Den typen av utbildning måste ske i A422 direkt kontakt med traditionell forskning. Forskningsverksamhet kräver vitala forskningsinstitutioner. Dessa kan inte vara för små. Med dagens starka specialisering krävs flera forskare inom varje delområde för att det skall uppstå en intellektuell "kritisk massa som främjar nya idéer. Beträffande forskning och forskarkompetens hänvisar vi till vår motion om utbildningspolitiken. Utbildningen vid de mindre högskolorna bör inriktas på att fylla det (till stor del eftersatta) behovet av väl kvalificerade personer med särskild förmåga att praktiskt applicera sina kunskaper. Det betyder att de mindre högskolorna bör ges frihet att utveckla utbildningar som kan tillfredsställa den lokala och regionala arbetsmarknadens behov utan att bindas av traditionell akademisk inriktning. Detta bör kunna ske främst inom områden som teknik och ekonomi/administration. Humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen är viktiga stödjande inslag i dessa utbildningar. Den inom alla utbildningsområden väsentliga undervisningen inom språk bör således läggas upp för att främja aktiv språkanvändning, inte för att utgöra grunden för långvariga akademiska språkstudier. Med denna inriktning av verksamheten vid de mindre högskolorna bör dessa kunna bli mer attraktiva för studenterna. De regionala högskolorna kan verksamt bidra till att lösa en del av regionens behov av kvalificerad arbetskraft. För den medelålders arbetskraftens växande behov av fort- och vidareutbildning kan dessa högskolor också spela en viktig roll. Den praktiska yrkesutbildningen i befinner sig i en allvarlig kris. I allt för stor utsträckning saknar eleverna kontakt med och kunskap om den miljö i vilken de sedan skall arbeta. Vidare har skolväsendet inte kunnat hänga med i den snabba och kostnadskrävande tekniska utvecklingen på maskinområdet. Den pågående försöksverksamheten med yrkesutbildning enligt den s.k. ÖGY-modellen kommer inte att lösa dessa problem. Den praktiska yrkesutbildningen måste ske i samarbete mellan arbetsplats och skola, där eleverna genom en lärlingsanställning är fast knutna till arbetsplatsen, på vilken de också får sin praktiska handledning, medan skolan svarar för den teoretiska undervisningen. En sådan uppläggning vore viktig inte minst med hänsyn till de många mindre orterna, där det sällan finns ordentliga möjligheter till praktisk yrkesutbildning. Med vårt förslag finns det förutsättningar för många fler ungdomar att kunna lära sig ett yrke i anslutning till bostadsorten. I detta sammanhang bör även den medelålders arbetskraftens vidareutbildningsoch fortbildningsbehov uppmärksammas. I mångå mindre byar har den lokala låg- eller mellanstadieskolan stor betydelse, inte minst psykologiskt. Att det finns en skola innebär att orten blir mer attraktiv. Den utgör ofta en förenande faktor för befolkningen. fler skolor på små orter har stängts. Vi har föreslagit ändrade statsbidragsreg- Mot. ler som bl.a. skulle innebära att vissa skolor som läggs ner skulle kunna A422 Ett inslag i regionalpolitiken är uppbyggnaden av s.k. teknikcentra. Tanken är att dessa skall sprida nyttjandet av modern teknik till mindre företag. För att teknikcentra skall kunna fylla sin uppgift är det väsentligt att de kan hålla hög kvalitet. Detta uppnås bl.a. genom nära samverkan med kompetenta högskolor och genom att det regionala näringslivet tar ett aktivt ansvar för verksamheten. Regering och riksdag bör ställa krav på sådan samverkan som villkor för statligt stöd till uppbyggnaden av teknikcentra.