mot · GC02N258 · 1989-01-20 00:00:00 — Målet bör vara en sänkning med ett belopp motsvarande av avgiftsuttaget för de första 15 anställda. Ett första steg är en sänkning på en lönesumma på , vilket motsvarar en avgiftsminskning på . Genom ett sänkt avgiftsuttag på småföretagen kan de få utrymme till expansion och möjlighet att anställa fler. En avgiftsreform för småföretagen är således motiverad utifrån sysselsättangspolitiska skäl. Egenföretagarnas roll i näringslivet är väsentlig. Skatte- och avgiftsuttaget är dock orättvist för denna företagsgrupp. Schablonavdraget på kan inte utnyttjas av den som är egenföretagare. ATP-avgift tas ut på hela lönesumman inklusive kapitalavkastning. Däremot ges ingen pensionspoäng för inkomster under ett basbelopp. Detta innebär att de tvingas betala ATP-avgift utan att få någon motsvarande pensionsförmån. Enligt vår uppfattning är detta förhållande inte tillfredsställande. Orättvisan blir särskilt stor när två makar som arbetar i samma företag delar på en liten inkomst. För att skapa ökad rättvisa föreslår vi en ordning där egenföretagare befrias från socialförsäkringsavgifter upp till ett basbelopp (f.n. 27 900). Detta innebär i minskade avgifter. Vinstdelningsskatt och löntagarfondsavgift Mot. Enligt vår uppfattning skall löntagarfonderna avskaffas. Löntagarfondssystemet innebär en omfattande överföring av kapital från småföretag till stora och börsnoterade företag. Detta kapital skulle i stället behövas i småföretagen för att ge dem ekonomisk stabilitet och resurser för utveckling etc. I konsekvens med vår syn på löntagarfonderna föreslår vi att den s k vinstdelningsskatten avskaffas. Likaså den särskilda löntagarfondsavgiften på som är en del av arbetsgivaravgiften. Våra förslag om förändrade avgiftsuttag innebär sammantaget en sänkning . sker en omfördelning av avgiftsuttaget mellan små och stora företag i storleksordningen av lönesumman. Detta innebär att alla företag med en lönesumma på får en sänkning av avgiftsuttaget. Omfördelningen innebär att någon belastning på statsbudgeten inte uppkommer. Dagens system för företagsbeskattningen är komplicerat och svåröverskådligt. Det kräver specialkunskaper i ekonomi och juridik, vilket missgynnar småföretagen. Dagens skattesystem leder även till stora skillnader i skattebelastning mellan företag i olika branscher, i skilda tillväxtskeden och med varierande storlek. Skattesystemet skapar också skillnader mellan företag med olika lönsamhetsnivåer, skilda ägarkategorier och varierande skuldsättning. Detta är ofta till nackdel för småföretagare. De mindre företagen beskattas generellt klart hårdare än de större. De har inte lika stora möjligheter till överföringar och till omfattande bokslutsdispositioner. Därför måste företagsbeskattningen ändras till de mindre företagens fördel. Detta bör ges regeringen till känna. Mångå normer, regler och anvisningar från myndigheterna är svåröverskådliga. Det är betungande framförallt för små och medelstora företag. Det är därför viktigt att arbetet med avbyråkratisering och avreglering drivs vidare med kraft. Med hänsyn till regeringens långsamma agerande på detta område anser vi det vara angeläget med en parlamentarisk återförsäkring. Detta kan lämpligen ske genom inrättande av en parlamentarisk delegation med uppgift att följa avregleringsarbetet. Anslagsfrågor m. m. Hemslöjd och hantverk har en viktig uppgift i samhället som bärare av kulturtraditioner och ur sysselsättningssynpunkt. Hantverksnäringarnas och hemslöjdens möjligheter att upprätthålla sysselsättning och service i de delar av landet som utsatts för kraftig avfolkning och med besvärande sysselsättningsläge har inte tillräckligt beaktats. En utveckling av hantverket och hemslöjden kan bli av stor betydelse för möjligheterna att skapa arbete i sådana områden. Av stor betydelse för möjligheterna att bevara och utveckla hantverket är satsningar på den yrkesinriktade utbildningen. Från sida har vi vid upprepade tillfällen krävt ytterligare satsningar på lärlingsutbildning, företagsförlagd utbildning, fort- och vidareutbildning etc. Samverkan mellan skola och näringsliv har här stor betydelse. Vi presenterar i en särskild motion våra förslag till åtgärder i syfte att stödja hantverk och hemslöjd. De regionala utvecklingsfonderna inrättades 1978 och har en mycket stor betydelse för att främja utvecklingen av små och medelstora företag. Fonderna är tillsammans med de resurser det s.k. länsanslaget erbjuder det bästa instrumentet för att stärka den mindre företagsamheten. Syftet med utvecklingsfonderna är bl.a. att komplettera övriga institutioner på kreditmarknaden och ge olika typer av företagsservice till de mindre och medelstora företagen. Fonderna har därmed en nyckelroll för att förse den mindre företagsamheten med riskkapital. De olika utbildningsenheterna, som kanslimässigt är lokaliserade till sex av fonderna, svarar också för en värdefull service när det gäller företagens behov av utbildning och kompetensutveckling. Regeringen föreslår att anslaget Småföretagsutveckling, B 8, kostnaderna för de regionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration m m skall utgå med . Detta belopp inkluderar även ett anslag för särskilda informationsinsatser bland småföretagen med inriktning på utvecklingen inom EG-området. Utöver regeringens förslag föreslår vi att utvecklingsfonderna får ekonomiska förutsättningar att stödja satsningar på energi- och miljöinvesteringar samt teknikutveckling inom denna sektor. Utvecklingsfonderna bör enligt vår mening få möjlighet att medge amorterings- och räntefrihet för sådana lån upp till . Det är enligt vår mening, med hänsyn till projektens angelägenhetsgrad, viktigt att lånevillkoren är förmånliga. Den socialdemokratiska regeringen har inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att stimulera teknikutvecklingen inom energi- och miljöområdet. Genom särskilda resurser till utvecklingsfonderna kan småföretagens innovationsförmåga stimuleras inom denna sektor. Vi föreslår därför att utvecklingsfon- 11 derna får besluta om sådant projektstöd inom en ram . 1988/89 N258 bedömer att anslagsbehovet ökar med , vilket bör anvisas över Mot. 1988/89 anslaget Småföretagsutveckling. Vi föreslår även att de medel SIND disponerar för nyetableringsinsatser och som anvisas över anslaget Småföretagsutveckling skall fördelas direkt till utvecklingsfonderna. Regeringens förslag till förändringar av tekostödet innebär att det s k äldrestödet avvecklas. Över industridepartementets budget anvisas visst stöd för industripolitiska åtgärder, vilka administreras av SIND. I en särskild motion om tekofrågor tar vi upp denna fråga och föreslår bl a att tekostödet förstärks med ytterligare 100 miljoner. Stöd till enskilda uppfinnare Det administrativa ansvaret för statens stöd till teknisk forskning och utveckling har STU. En av de viktigaste uppgifterna för STU är de innovationsbefrämjande åtgärderna. Särskilt viktigt är stödet till de enskilda uppfinnarna, vilket vi från sida påtalat vid upprepade tillfällen. Försöksverksamheten vid är positiv, men enligt vår mening måste ambitionsnivån från statens sida höjas vad gäller det ekonomiska stödet till enskilda uppfinnare. Under anslaget F1 redovisas att det finns totalt nära , vilka inte är intecknade för något visst ändamål. Enligt vår mening finns därför goda möjligheter att förstärka stödet till enskilda uppfinnare. Vi föreslår att genom omfördelning inom anslaget anvisas för detta ändamål. I budgetpropostionen konstateras kort att de gällande industripolitiska riktlinjerna på rymdområdet fastlagts 1986 och skall gälla. Utvecklingen har visat att den ambitionsnivå som gällande riktlinjer innebär är alltför låg och riskerar innebära att hamnar vid sidan av den pågående utvecklingen på rymdområdet. Enligt vår mening bör därför utöver regeringens förslag anvisas i syfte att öka möjligheterna för att delta i intressanta internationella samarbetsprojekt på rymdområdet som nu står utanför, i första hand . En ökad satsning på rymdområdet har även betydelse ur regionalpolitisk synpunkt. Detta förbättrar även ESRANGEs i långsiktiga möjligheter att bedriva en meningsfull och internationellt konkurrenskraftig verksamhet. Informationsteknologi i mindre företag Teknisk forskning och utveckling har stor betydelse för industriell utveckling och förnyelse. fastställde riktlinjerna för ett treårigt program. I detta program prioriterades särskilt informationsteknologi, materialteknik, verkstadsteknik, mikroelektronik m.m. Det nationella informationsteknologiska programmet, IT-programmet, består av insatser för grundläggande och målinriktad forskning och av ett delprogram (IT 4) för industriell utveckling i samverkan mellan staten och Mot. 1988/89 industriföretag. Syftet med programmet är, enligt regeringens proposition N258 1986/87:80, att vidmakthålla den informationsteknologiska kompetensen och att härigenom minska vårt beroende av omvärlden på detta område samt att främja en god användning av informationsteknologi. IT 4-programmet har emellertid blivit en satsning på storföretagen. går till projekt där största företag är huvudintressenter. Enligt årets budgetproposition har regeringen ingått ett ramavtal med fem industriföretag om formerna för att genomföra utvecklingsprogrammet. I praktiken blir småföretagen utestängda från IT 4-programmet. Detta är allvarligt med hänsyn till att det är just inom de mindre företagen som det finns både behov och möjligheter att satsa på informationsteknologi. Det ger sedan goda förutsättningar för att få informationsteknologisk kompetens och kunnande spridda över hela landet. De mindre företagen bidrar också till att skapa en ny näringsstruktur. Med hänsyn till den inriktning som IT 4-programmet fått är det motiverat att rikta ett särskilt anslag till de regionala utvecklingsfonderna. Därigenom kan de aktivt medverka till att främja de mindre företagen i det informationsteknologiska programarbetet. På detta sätt får de mindre företagen råd att delta i programarbetet, något som annars är svårt eftersom de i regel har för små ekonomiska resurser. Utöver vad regeringen föreslagit bör tillföras anslaget F 18 Industriell utveckling m m inom informationsteknologiområdet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om mål för och inriktning av näringspolitiken inför 1990-talet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stimulansåtgärder för nyetableringsinsatser, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om decentraliserat ägande, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om statens ägarroll i näringslivet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om småföretagens betydelse för näringslivets utveckling, [att hos regeringen begär förslag om en omfördelning av uttaget av arbetsgivaravgifter innebärande a) en sänkning av sjukförsäkringsavgiften på en lönesumma , b) ett slopande av alla egenavgifter på inkomster motsvarande ett basbelopp samt c) en totalfinansiering genom en höjning av avgiftsuttaget i övrigt i enlighet med vad som anförs i motionen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av en reformerad företagsbeskattning,2] 6. att hos regeringen begär att en parlamentarisk delegation tillkallas med uppgift att påskynda avregleringsarbetet inom näringslivet i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att beslutar medge att utvecklingsfonderna får fatta beslut om stöd till miljö- och energiinvesteringar inom en ram på för /90 i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att till Småföretagsutveckling för /90 anvisar ett reservationsanslag på , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande de medel som statens industriverk disponerar för nyetableringsinsatser, 10. att anvisar för stöd till enskilda uppfinnare inom ramen för föreslagen anvisning av medel över anslaget F1, Teknisk forskning och utveckling, i enlighet med vad som anförts i motionen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inriktningen av roll i det internationella samarbetet på rymdområdet, 12. att till Europeiskt rymdsamarbete för /90 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt förslagsanslag om totalt , 13. att till Industriell utveckling inom informationsteknologiområdet m.m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med ökat anslag om totalt i enlighet med vad som anförs i motionen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av statens stöd på informationsteknologiområdet. 1988/89 N258 1 1988/89:Sf278 2 1988/89:Sk369