mot · GC02Ub290 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub290 av och (båda c) Konsumentkunskap i utbildningen Det finns ett fastslaget samband mellan kost och hälsa. Även om frågan inte varit föremål för särskild utredning har den berörts i olika sammanhang. Som exempel kan nämnas rapporten "Hälso- och sjukvård inför (HS 90). Kännedomen om sambandet kost hälsa har dock i verkligheten kommit till dåligt uttryck. Flera undersökningar har visat att många barn och ungdomar i i stor utsträckning lever på skräpmat. Saft och bullar, chips, snacks och godis utgör en stor del av den dagliga konsumtionen. Den riktiga maten är för många hamburgaren eller korven inhandlad i gatuköket. Det har också blivit vanligt att man i familjerna hoppar över de gemensamma måltiderna. Var och en förser sig i stället med något från kylskåpet. Det är detta som avses när man säger att svenska folket har frukostiserats. Skolmaten är ett ofta återkommande debattämne. klagas det på matens kvalitet, men ibland också på den stressiga skollunchmiljön. Även om kritiken ofta är överdriven, är det viktigt att skolmaten uppmärksammas. Eftersom skollunchen är den enda riktiga måltid många barn äter är det angeläget att den mat som serveras är rätt sammansatt och näringsriktig. En vanlig iakttagelse på många skolor är att det går åt dubbelt så mycket mat som . Av detta och av flera andra signaler måste man dra slutsatsen att det finns stora kunskapsluckor hos dagens föräldrageneration vad gäller framför allt barn och ungdomars behov av riktig och näringsrik mat. Då och då drar massmedierna igång en debatt om våra livsmedel. gäller det priset, ibland kvalitén. Vi har emellertid kunnat konstatera att debatten aldrig går på djupet och aldrig belyser de grundläggande orsakssammanhangen vad gäller pris, kvalitet och folkhälsa. Massmediernas intresse tycks vara begränsat till att beskriva, och ofta överdriva, vissa ytliga företeelser. Ett typexempel är kvällspressens inför vaije jul återkommande larmrapporter om vådligheter i samband med grisslakten på våra svenska slakterier. lever många människor i i tron att svensk produktion och livsmedelshantering innebär stora hälsorisker. Eftersom det sällan eller aldrig talas om hur utländska produkter behandlats med i förbjudna medel och metoder, köper man av hjärtans lust mångfaldigt besprutade frukter, bestrålningskonserverade räkor, m. m. Ordföranden i en konsumentrörelse, , skriver i en debattartikel att konsumenterna blir förförda av sin egen matdebatt. Han menar att handeln använder kvalitetsdebatten för sitt eget syfte, nämligen att ta ut högre priser. Ingerstam avslutar sin artikel med en uppmaning till handeln: .. .behandla oss konsumenter som kunder och inte som reklamstyrda idioter!. Artikelförfattarens reaktion är belysande för dagens situation. Ju mindre kunskap man som konsument har, desto större är riskerna för att man faller offer för diverse reklamjippon och en onyanserad kvalitetsdebatt. Även om det förekommer en s. k. undersökande journalistik, som i vissa avseenden varit framgångsrik, vågar vi inte hoppas på att livsmedelsfrågorna skall bli föremål för någon djupare analys. Enligt vår uppfattning är det hög tid att beslutar om sådan ändring i utbildningssystemet att i vaije fall barn och ungdomar blir väl rustade att klara av kvalitetsbegreppen och hävda sig som konsumenter. I den inledningsvis nämnda rapporten 90 sägs bl. Ökade kunskaper inom befolkningen om kostvanor som befrämjar en god hälsa är ett medel för kost- och livsmedelspolitiken. Därför behövs insatser inom det utbildningspolitiska området så att man inom förskola, grundskola, gymnasium och i det frivilliga studiearbetet och vid högskolorna ger hälsofrågorna och då bl. a. kostfrågorna en framskjutande ställning. Det är nu HS 90 presenterade sitt betänkande. Under kommande budgetår kommer vi att passera gränsen och fortfarande har ingenting hänt i den här frågan på det utbildningspolitiska området. Det är anmärkningsvärt att det av utredningen påtalade utbildningsbehovet fortfarande inte tas på allvar. får eleverna sammantaget maximalt i ämnet hemkunskap. Det innebär att av de ca 11 000 lektioner som en elev får i är det i bästa fall 240 lektioner i hemkunskap. Att på dessa lektioner åstadkomma en varaktig förändring av barns attityder till mat är svårt, eftersom ämnet också innehåller andra nödvändiga kunskapsmoment. Enligt vår uppfattning måste antalet veckotimmar i hemkunskap i utökas med minst per stadie. De ungdomar som går i gymnasieskolan står ofta i begrepp att flytta hemifrån. Ett eget boende innebär ansvar för den egna mathållningen, den egna bostaden och den egna ekonomin. kommer många dessutom att bilda familj och få ansvar för egna barn och deras hälsa och välbefinnande. Vi anser det vara av största vikt att alla gymnasieelever får undervisning i kost- och hemkunskap. förekommer ämnet endast på ett fåtal linjer. En näringsmässigt väl anpassad mat är viktig inom sjukvården och äldreomsorgen. Den betydelse kostfaktorer har för uppkomsten respektive förebyggandet av olika sjukdomstillstånd är väl dokumenterat. För att människor skall kunna behålla en god hälsa långt upp måste näringsoch energiinnehållet i maten vara väl avvägt. En bra måltid är dessutom en viktig källa till glädje och avkoppling. Det är således uppenbart att personalen inom sjukvården och äldreomsorgen behöver ha gedigna kunskaper om mat, kost och hälsa. Tvärt emot all logik har undervisningstiden i kost-konsumentkunskap sänkts med ca en fjärdedel på omvårdnadslinjen. Enligt vår mening måste denna utbildning med det snaraste utökas. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att undervisningen i hemkunskap i utökas med en veckotimme per stadie, 2. att hos regeringen begär att ämnet kost- och konsumentkunskap införs på gymnasieskolans alla linjer, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad undervisning i kost- och konsumentkunskap (hushållning) på omvårdnadslinjen. () ()