mot · GC02Ub806 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub806 av m.fl. (m) Mot Utbildningspolitiken 1988/89 2 Utbildning och forskning måste vara internationell 4 2.2 Konsekvenser för den svenska utbildningspolitiken 5 3 Socialdemokraternas politik 6 4 Moderat utbildningspolitik 8 4.1 Skolan skall utveckla personligheten 8 4.2 Attityden till utbildning 9 5.1 Skolans huvuduppgift 10 5.2 Skolans fostrande uppgift 10 5.3 Kunskaper för alla 11 5.4 Ämnen i stället för block 12 5.6 Förskola och skolstart 12 5.7 Rätt att välja skola 13 5.8 Betyg behövs 13 5.9 Fler valmöjligheter på högstadiet 14 5.11 Avreglering och klasstorlek 16 6.1 Moderat gymnasieutbildning 20 6.1.1 Gymnasieskolans yrkesutbildning 20 6.1.2 Studieförberedande gymnasieutbildning 23 6.2 Fristående skolor på gymnasial nivå 23 8 Högre utbildning och forskning 24 8.1 Den socialdemokratiska politiken 25 8.2 Sambandet mellan forskning och utbildning 26 8.3 De nya högskolorna 28 8.4 Styrningen av högskolan 30 8.5 Ämnesstudier i stället för linjer 31 1 1 1988/89. 8.6 En kreativ miljö 32 Mot. 8.7 Tillträde och urval 34 Ub806 8.8 Krav på doktorsexamen 35 9 Internationaliserad utbildning och forskning 35 9.1 Samarbetet i 35 9.3 Höj utbildningskvaliteten 37 9.4 Utlandsstudier och gästforskare 37 9.5 Internationella databaser och datorstöd 38 10.1 Vidareutbildning och fortbildning 39 möjlighet att hävda sig i ett internationellt perspektiv är beroende av kvaliteten i vår utbildning och forskning. Detta gäller även den utbildning som sker på grundskolenivå. Genom det ökade samarbetet inom EG och med världen i övrigt kommer resultaten av vår utbildningspolitik att värderas efter internationella mått. För moderata samlingspartiet är den viktigaste frågan vad som skall göras för att skapa förutsättningar för en utbildning och forskning som på alla nivåer leder till en god kunskapsutveckling. I motionen framförs bl.a. följande förslag: - mål som sätter kunskaper och färdigheter i centrum. Målen skall formuleras så att skolans uppgift blir tydlig och möjlig att genomföra. - Träningen av basfärdigheter skall intensifieras och ämnena skall finnas kvar. - Betyg som redovisar kunskaper och färdigheter i relation till läroplanens krav. Betyg skall kunna kompletteras. Graderade betyg skall ges också i yrkesämnen. Detta gäller även kompetensbevis i försöksverksamheten med yrkesinriktad gymnasieutbildning. - Krav på förkunskaper vid intagning till gymnasieskolan skall ställas så att eleverna vet vilka krav som gäller för fortsatta studier. - Ett statsbidrag som följer elevens val av skola antingen det gäller val av en fristående skola eller val mellan skolor inom det offentliga systemet. - Antalet regler som styr skolan skall minskas så att man lokalt kan organisera utbildningen på det sätt som bäst främjar en god inlärning. - Skolstarten skall sänkas till . Samarbetet mellan förskola och skola underlättas genom gemensamt huvudmannaskap. - En fristående organisation skapas för utvärdering av skolresultaten. - Riktlinjer skall finnas för skolans fostrande uppgift. Det måste finnas tydliga anvisningar för när och hur lärare skall ingripa när elever stör verksamheten. - Ämnena i de natur- och samhällsinriktade blocken skall återinföras. Varje ämne skall ha en egen kursplan. - Utrymmet för tillval på högstadiet skall utökas till att sammanlagt omfatta cirka en fjärdedel av tiden. - Ingen utökning bör ske av försöksverksamheten med treårig gymnasial yrkesutbildning. - I stället föreslås en gymnasial lärlingsutbildning som anpassas efter elevens och det valda yrkets förutsättningar. - Språkutbildningen förstärks på alla nivåer. - Studiebidrag bör följa eleven vid studier utomlands även på gymnasial nivå. - Högre utbildning och forskning skall vägledas av vetenskapliga mål. Alla behöriga universitetslärare skall ha forskning i tjänsten motsvarande en tredjedel av arbetstiden. - Universitet och högskolor med fasta forskningsresurser skall ha huvudansvar för den forskningsförberedande utbildningen samt svara för de mindre högskolornas behov av forskarutbildning. - De mindre högskolornas huvuduppgift skall vara att förse den egna regionen med kvalificerad postgymnasial yrkesutbildning. - Högskolans indelning i yrkesutbildningsektorer avskaffas. - En parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att utvärdera linjesystemet inom högskolan. - Behörighetsreglerna för tillträde till högre utbildning skall garantera att de som antas har tillräckliga förkunskaper för att klara studierna. - Urvalsreglerna skall utformas så att de antas som har de bästa förutsättningarna att klara av studierna. - En strategi bör utarbetas för ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG:s utbytes- och forskningsprogram. - Läromedel på främmande språk måste i större utsträckning användas i undervisningen. - Studieresultat som uppnåtts vid utländskt universitet måste räknas de studerande till godo i större utsträckning. - Lärarnas fortbildning skall i första hand avse ämnesfördjupning. 2 Utbildning och forskning måste vara internationell Utbildning och forskning är internationell till sin natur. Svensk utbildning måste lika väl som svensk forskning mätas efter en internationell måttstock. möjlighet att hävda sig som industriellt utvecklad nation är avhängig kvaliteten i utbildningen och forskningen. Detta innebär hårdraget att vi i inte själva kan bestämma vad som är god forskning eller god utbildning. Det är resultaten på lång sikt i form av bl.a. varor, tjänster och såväl materiell som immateriell välfärd som visar om vi har lyckats i våra ansträngningar, alltifrån till universiteten. I en snabbt krympande värld måste den internationella måttstocken vara global - det räcker inte att jämföra med våra närmaste grannar eller ens med länderna på vår egen kontinent. Det arbete som pågår för att åstadkomma en europeisk integration även på utbildnings- och forskningsområdet gör emellertid att vi i denna motion valt att koncentrera framställningen med Europaperspektivet som utgångspunkt. Moderata samlingspartiet har länge varit tämligen ensamt om att hävda Europafrågornas stora betydelse för . Från att tidigare ha varit något avlägset, som knappast väckt någon större uppmärksamhet i , framträder emellertid nu Europafrågorna och arbetet inom den Europeiska Gemenskapen för de allra flesta som något som i högsta grad har betydelse för vår framtida utveckling. Den svenska Europapolitiken syftar till ett så nära samarbete med EG som möjligt. Detta samarbete skall sökas på flera vägar. Det kan ske genom förhandlingar inom ramen för EFTA-samarbetet. Andra vägar är ett nordiskt samarbete med EG eller bilaterala avtal. Vissa frågor kan lösas genom att anpassar sig till de bestämmelser som EG antar. Dessa lösningar lämnar dock utan inflytande över utvecklingen inom EG och vi hänvisas till en ensidig anpassning till de beslut som fattas Mot. 1 inom gemenskapen. Moderata samlingspartiet anser att bör agera så att vi behåller vår handlingsfrihet vad gäller en eventuell anslutning . Det är uppenbart att internationaliseringen av utbildning kommer att fortgå i ett stegrat tempo, oavsett om blir medlem i EG eller ej. Vi har i utbildningsfrågor inget annat val än att sträva mot ett så nära samarbete som möjligt. Forskning och utbildning kommer således att vara viktiga faktorer i skapandet av det framtida . Kunskapen stannar inte vid några gränser. Utveckling av ny kunskap kommer i allt större utsträckning att ske i ett internationellt samspel. Det är viktigt att på ett fullvärdigt sätt deltar i denna utveckling. som samarbetet utvecklas skärps också den internationella konkurrensen. Vår kompetens måste utvecklas så att vår konkurrensförmåga inte eftersätts i förhållande till länderna inom den gemensamma marknaden. Redan nu är flera av EG:s utbildnings- och forskningsprogram väl kända i . Genom utbytesprogrammet kommer av en åldersklass inom den högre utbildningen att ha fått av sin utbildning i ett annat . Genom de många teknikspridnings- och forskningsprogrammen skapas ett nätverk som ger deltagande länders forskare och företag stora fördelar framför dem som inte kan delta i eller påverka programmen. 2.2 Konsekvenser för den svenska utbildningspolitiken För del finns anledning att analysera vilken situation vi kommer att befinna oss i om vi lämnas utanför samarbetet inom EG. Även om vi får möjlighet att delta i vissa program kommer detta att ske på villkor som vi inte alltid kan påverka. Det kan från svensk sida slutligen bli fråga om ensidiga anpassningar till beslut som fattas inom EG. Därtill riskerar att hamna vid sidan av den ekonomiska tillväxt som förväntas ske i till följd av den ökade rörligheten. För utbildningens och forskningens vidkommande måste stor betydelse tillmätas det informella kontaktnät och den kunskap om andra länders kultur och övriga förhållanden som snabbt växer fram inom gemenskapen. Denna form av icke direkt mätbara effekter av samarbetet torde ha särskild betydelse för den högre utbildningen. Den tilltagande internationaliseringen, och då särskilt inom EG, medför ökade krav på att svensk utbildning håller god internationell standard. Kvalitetsfrågorna får särskild betydelse för ett land som inte genom sin närhet ses som en naturlig samarbetspartner. Internationaliseringens konsekvenser diskuteras livligt inom den högre utbildningen. Det finns anledning att med skärpa betona det underliggande utbildningssystemets betydelse för rekrytering och kvalitet. Som exempel kan anföras att för utbildningar som i omfattar postgymnasiala studier krävs i många länder en betydligt längre studietid. Det är, enligt vår mening, nödvändigt att svensk utbildning leder till internationellt accepterad kompetens och att den svenska utbildningens meritvärde håller hög internationell nivå. Språkutbildningen behöver över lag förstärkas och kurslitteratur på främmande språk bör vara ett naturligt inslag i all utbildning. EG:s olika utbytesprogram har uppmärksammats och förhoppningar finns om möjligheter till svenskt deltagande i program som och . Utbytesverksamhet förutsätter emellertid också att studerande kommer till för en studieperiod. Motivet för att inom ramen för ett utbytesprogram söka sig till ett svenskt universitet måste rimligen vara att den i bedrivna verksamheten anses ha ett sådant värde att man söker sig hit. Kvalitetsfrågorna är således helt centrala. Det svenska välståndet har till en del byggts på en långvarig fredlig utveckling av vårt land men också till stor del på den kvalitet som svensk produktion varit känd för. Denna har skapats av innovativa personer och yrkesskickliga arbetare, som tillsammans svarat för en unik utveckling av produkter och ett väl uppbyggt näringsliv. Svensk utbildning har länge ansetts vara av hög kvalitet. Detta anseende är emellertid skamfilat. Tidningen hävdar visserligen i en artikel att lyckas väl i att göra utbildningen tillgänglig för alla. Däremot har skolsystemet inte förmått skapa den sociala rörlighet som reformerna syftat till. I IEA:s undersökning av den naturvetenskapliga undervisningen (SÖ F:88) jämförs elevers prestationer i femton länder. Svenska grundskoleelever redovisar relativt goda resultat som kunskapstillväxten mellan olika årskurser anges vara liten. Vad gäller gymnasienivån halkar de svenska elevernas kunskaper ner från en fjärdeplacering till ett resultat som placerar de svenska eleverna i mittfältet. Mot bakgrund av de internationellt sett stora resurser som den svenska utbildningen förfogar över finns all anledning att kritiskt granska den svenska skolans mål, organisation och resurser. En beundransvärd lärarkår arbetar lojalt för att försöka fylla skolideologernas visioner med innehåll. De vet emellertid att de med en annan organisation där sunda förnuftet råder skulle nå betydligt bättre resultat än vad som är möjligt. För socialdemokraterna står skolans organisation i förgrunden. Den sammanhållna klassen är en på ideologiska motiv grundad enhet för skolans arbete. I praktiken är det ett fåtal pedagoger förunnat att fylla visionerna om individualisering inom klassens ram med fungerande innehåll. Normalt är spridningen av elevernas utveckling i varje enskild klass så stor att det inte är möjligt att undervisa eleverna i en sammanhållen grupp om alla skall ha rimligt utbyte av verksamheten. Socialdemokraterna har konsekvent avvisat alla förslag om att gruppera elever på det sätt som vore motiverat från pedagogisk synpunkt. Förlorarna i den sammanhållna undervisningen är framför allt de elever som behöver mer tid och mer träning innan de kan gå vidare till nya uppgifter. Trots massiva satsningar på förstärkningsåtgärder lämnas många Ub806 elever i sticket genom att de ställs inför nya uppgifter som de inte fått grunder för att klara. Eleverna ges inte tillfälle att arbeta på sin egen nivå till dess de behärskar det aktuella lärostoffet. Skolans uppgift som ett instrument för social utjämning och kollektiv fostran har förts fram som viktigare än att utveckla goda kunskaper och färdigheter hos eleverna. Att kunskapsinhämtande förutsätter respekt för arbetsuppgiften och att den nödvändiga arbetsdisciplinen i sig är fostrande har till och med ansetts förlegat eller närmast reaktionärt. Det socialdemokratiska betygssystemet har stått under ständig debatt alltsedan det infördes. Någon förnuftig diskussion om ett bra betygssystem kompletterat med införande av utvärdering i andra former har inte gått att få till stånd. Den socialdemokratiska politikens förmenta jämlikhetsideal har inte bidragit till ett verkligt intresse för den enskildes utveckling. Intresset och åtgärderna fokuseras på vissa grupper. Att alla barn och ungdomar behöver stöd för sin utveckling och hjälp att utveckla sina förutsättningar har fått stå tillbaka i det praktiska handlandet. För att styra utvecklingen i socialdemokratisk riktning söks ständigt nya lösningar genom riktad bidragsgivning, lagstiftning etc. Skolan är genomreglerad. Alla lärare vet att små undervisningsgrupper skapar kontakt och förutsättningar för en positiv utveckling av skolarbetet och eleverna. Möjligheterna att bilda små undervisningsgrupper har emellertid på olika sätt hindrats av skolans socialdemokratiska ideologer. Socialdemokraterna vill använda skolan som ett hjälpmedel i uppbyggnaden av ett socialistiskt samhälle. Skolan skall forma eleverna att passa in i detta samhälle. Med en visst sorts samhälle som mål blir det lätt att tro att framtiden kan styras. Synfältet begränsas, initiativförmågan hämmas och därmed minskar beredskapen för andra alternativ. Skolpolitikens mål borde, enligt vår mening, vara att alla oavsett ekonomisk, geografisk eller social bakgrund utifrån sina förutsättningar skall få det stöd som leder till bästa möjliga utveckling för den enskilde eleven. Den av socialdemokraterna förda skolpolitiken leder inte till att målen nås. Elevernas rättmätiga krav på och behov av goda kunskaper och färdigheter eftersätts. Den viktigaste frågan är vad som skall göras för att skapa förutsättningar för en utbildning som på alla nivåer leder till goda kunskaper hos alla elever. Moderater och socialdemokrater har skilda uppfattningar vad gäller val av innehåll, metod och organisation för att förverkliga målen. Ett aktuellt exempel på detta är förslaget om att införa kommunala skolplaner. Denna form av centralstyrd decentralisering kommer inte att fungera, eftersom skolan i allt väsentligt är genomreglerad. Vi är givetvis inte emot en lokal planering, men den skall ske i en skola som inte är styrd av en mängd centrala bestämmelser. Planeringen skall i stället ske från lokala utgångspunkter och i former som man själv beslutar. Regeringen räknar upp åtskilliga frågor som kommunerna förutsätts redovisa i sina skolplaner. Med den tradition som svensk skolförvaltning har finns en betydande risk för att den föreskrivna skolplanen sväller ut till ett omfattande dokument som binder resurser vid byråkrati i stället för att användas till undervisning. Det torde dessutom vara så att kommunerna i anslutning till budgetarbetet utarbetar planer som fyller behoven av planering. Mot denna bakgrund avvisar vi regeringens förslag. I det avsnitt som inleder skollagen anges att skolans syfte är att meddela eleverna kunskap och öva deras färdigheter samt att i samarbete med hemmen främja elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. Om denna målsättning råder bred enighet. Denna enighet kvarstår emellertid sällan när de övergripande målen skall omsättas i praktisk handling. Vi hävdar att kunskap, fostran och ansvarstagande utgör en helhet. Genom att sätta kunskapsinhämtande och färdighetsträning i centrum och genom ett utbildningsprogram som avpassas efter varje elevs behov skapas förutsättningar för utveckling av hela personligheten. Genom att ställa elever inför väl definierade och lagom avvägda krav skapas förutsättningar för en positiv utveckling av individerna. Fortsatt framåtskridande bygger på tidigare generationers samlade erfarenhet. Det är enligt vår mening nu hög tid att klart deklarera att utbildning och utveckling av kunskaper och färdigheter är ständigt pågående processer som kräver engagemang och arbete. Skolans huvudsakliga uppgift är att förmedla kunskaper och färdigheter. Skolan måste få vara skola och inte tilldelas allehanda i och för sig angelägna uppgifter som skymmer huvuduppgiften. Skolan måste organiseras så att den stöder det unika hos varje människa. Det har sagts att vi föds olika men skolas att vara lika. Även om detta i viss mening sker genom de referensramar etc. som måste finnas är det ändå utvecklingen av det unika som leder till nya erfarenheter och framsteg. 4.1 Skolan skall utveckla personligheten Alla ungdomar har rätt att få en utbildning som utvecklar deras anlag och förutsättningar. Endast därigenom kan de känna tillfredsställelse med sig själva. Då finns också grunden för trygghet och självtillit. Människor som är trygga i sig själva kan ta ansvar för och erbjuda gemenskap med andra människor. Den som har varje barns speciella utveckling för ögonen väljer lösningar som ger skolan möjligheter att ta hänsyn till varje enskild elev. Att i jämlikhetens namn och med organisatoriska knep försöka dölja olikheter ger inte lika möjligheter till god utbildning. Otaliga försök görs i vårt skolsystem i syfte att förbättra inlärningen. Ändå når inte skolan godtagbara resultat. Elever med svårigheter av skilda slag erhåller inte det stöd som behövs för att de skall lämna skolan med ett rimligt mått av kunskaper och färdigheter. Andra elever erhåller inte stimulansen att så långt möjligt utveckla sina förutsättningar. Likvärdighet i utbildningen åstadkommes inte med en för alla skolor likartad organisation. I en skola kan klimatet vara sådant att relativt stora undervisningsgrupper fungerar väl. I ett annat klimat kan små undervisningsgrupper vara den rätta vägen för att nå målen. Begreppet likvärdig utbildning bör få en precisering. Respekten för den enskilde individen kräver att likvärdighet innebär att vars och ens resurser tas tillvara och utvecklas på bästa sätt. Likvärdighet åstadkommes inte med statlig styrning. Den skapas av engagerad personal i samspel med elever och med de resurser som lokalt står till buds. Verklig jämlikhet är något annat än låtsad likhet i begåvning, intresse och talang. Jämlikhet är att tillerkänna alla lika värde oavsett begåvning, intresse och talang. Om skolan skall kunna utveckla varje elevs specifika begåvning måste uppläggningen av undervisningen ändras. 4.2 Attityden till utbildning Våra barn och ungdomar skall känna att de av alla vuxna möts av ett engagemang och ett intresse som kan stödja dem i deras fortsatta utveckling. Väl definierade krav samt betyg som visar hur väl eleven lyckats nå de uppställda målen är ett stöd för elevernas utveckling. Dagens unga skall en gång vara de som utvecklar och för vårt samhälle vidare. Deras positiva utveckling är av betydelse inte bara för dem och deras föräldrar utan för oss alla. Kunskaper och normbildning måste därför förmedlas på ett sätt som skapar en god grund för hela vårt samhälle. Samhällsutvecklingen leder till ständigt ökade krav på kunskap. Det är vår plikt att till de unga överföra tidigare generationers kunskap. All utveckling är beroende av förmågan att foga in nya erfarenheter i redan uppbyggda strukturer. Skolan måste vårda sig om att förmedla respekt för fakta och sammanhang och inte förmedla en ytlig bild av vår omvärld och dess historia. Den förståelse som kommer av kunskaper om hur vårt samhälle formats och om de framsteg som gjorts är nödvändig för att konstruktivt kunna delta i samhällslivet. Kunskaper och erfarenheter som överförs från en generation till nästa måste också gälla regler om hur man umgås med varandra på ett ansvarsfullt sätt. Varje människa bär inom sig anlag som rätt utvecklade ger möjligheter att berika och ta ansvar för sitt eget liv. Föräldrarna har ansvar för barnens fostran och de måste kunna lita på att skolan klarar sin del av uppgiften att ge barnen den bästa starten i livet. Skolan skall koncentrera sina insatser till skolans huvuduppgift - att förmedla kunskaper och träna färdigheter. Kunskapsinhämtande och kunskapsförmedling har av socialdemokraterna inte setts som det centrala i skolan. Social träning har satts i förgrunden. För att bättre klara sin huvuduppgift måste arbetet i skolan ha som utgångspunkt att elever är olika. Olikheter är någonting positivt. vars och ens personlighet ger den mångfald som behövs för att forma ett gott samhälle. finns en kärna av kunskaper och färdigheter som alla elever måste behärska när de lämnar . Organiseras skolans arbete på annat sätt kan hänsyn till elevernas olikheter och kravet att ge alla en gemensam grund förenas. Skolan har under en lång följd av år fått åta sig en mängd nya uppgifter. Resultatet har blivit att tiden för skolans huvuduppgift - att ge alla elever grundläggande kunskaper och färdigheter - begränsats. I snart sagt varje samhällsfråga kan finnas en utbildningsaspekt. Skolan skall ge goda kostvanor, skapa miljömedvetenhet, engageras i kampen mot brottslighet etc. Allt detta är givetvis angeläget, men arbetet i skolan måste utformas så att huvuduppgiften inte äventyras. Vi har ovan nämnt den av SÖ genomförda undersökningen av lärarnas attityder. Av redovisningen kan dras slutsatsen att många av skolans s.k. övergripande områden nu anses vara viktigare än studiet av skolans traditionella ämnen. Vi anser det oroande när huvuddelen av kraften i förändringarna i skolan leder bort från den kunskapsbas som måste vara grund för förståelse av vidare sammanhang. Tiden för svenskundervisning är praktiskt taget oförändrad om man jämför den tid som en elev erhåller under hela sin grundskoletid med den sammanlagda tid som sekelskifteseleven erhöll i den då sexåriga folkskolan. Samma förhållande gäller i stort för de samhällsorienterande ämnena. Matematiken har dock erhållit viss ökning. Den utökade skoltiden har anvisats för att bereda plats för nya ämnen. har lektionstiden avkortats. Därtill får en mängd olika aktiviteter bryta den ordinarie undervisningen. Sammantaget förklarar detta varför den svenska utbildningen trots stora resurser inte leder till bättre resultat. Genom en översyn och precisering av läroplan måste skolans åtaganden begränsas så att skolans huvuduppgift blir tydlig och möjlig att utföra för personalen. skall lägga grunden för en fortsatt utveckling av både individer och samhälle. Vi föreslår därför att uttalar att kunskapsmålet - och därmed den enskildes kunskaps- och färdighetsutveckling - ges prioritet framför övriga uppgifter i skolarbetet. Då först kan skolan bidra till att ge eleverna en god start i livet. 5.2 Skolans fostrande uppgift En utbildning anpassad till varje elevs behov och intressen skulle ge eleverna större självtillit och tillfredsställelse. Skolans arbetsmiljö präglas starkt av hur personal, elever och även föräldrar uppfattar skolans huvuduppgift.