ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Bo533 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo533 av m.fl. (mp) Deponering av kolaska I kommun planeras ett upplag för slutförvaring av kolaska från i i en omfattning av 100 000 årston . Den tilltänkta tippen ligger i en sänka mellan två berg där risken för att vattnet med tiden kontamineras av metaller och andra riskämnen från askan är stor. I kommunen är samtliga parter eniga om att man inte önskar denna tipp, men efter överrklagande hos regeringsrätten har man fått svaret att det kommunala vetot inte gäller i fall av riksintresse. är detta ärende knappast av riksintresse, eftersom man från säger att kolaskan är ofarlig att deponera och därför kan läggas på annan plats, kanske rent av i . Vi anser därför att det kommunala vetot skall gälla. - Ärendet ligger nu (jan. 1989) hos koncessionsnämnden. På grundval av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att beslutet om deponering av kolaska i bör rivas upp och att kommunen får använda sin vetorätt. () () 1 1988/89. Nr Bo533 -543
mot · GC02Bo534 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Bo534 Naturresurslagen föreskriver i 2:a kapitlet, 6:e paragrafen att "Områden som är av riksintresse för naturvården . . . skall skyddas mot åtgärder, som . . . kan påtagligt skada naturmiljön". publicerade sin lista över sådana områden. Det är oklart vilken rättslig kraft denna lista har inom det område, där den borde ha sitt huvudsakliga inflytande, nämligen den kommunala planeringen. Det vore önskvärt att denna lista prövades och stadfästes av på samma vis som listan över älvar, som undantas från vattenkraftutbyggnad i naturresurslagens 3 kap. 6 §. de gröna hemställer på grundval av ovanstående att hos regeringen begär förslag om prövning och stadfästelse i lag av statens naturvårdsverks lista över områden av riksintresse för naturvården eller förslag om vilken rättslig kraft SN V :s lista skall tillmätas.
mot · GC02Bo536 · 1989-01-23 00:00:00 — av () Benämningen av geografiska områden Orter och områden belägna i landets mitt och norr därom sägs i dagligt språkbruk ligga i . Med tanke på att upptar huvuddelen av yta blir informationsvärdet med ett sådant språkbruk lågt. Varifrån kommer egentligen en norrlänning? Ingen tänker väl på att tala om eller i motsvarande sammanhang. Inom ryms en mångfald områden med inbördes olika geografiska, ekonomiska och kulturella förhållanden. Det är till nackdel för dessa regioner att språkbruket gör dessa anonyma. Från regionalpolitisk utgångspunkt vore en större precision i ortangivelser inom detta vidsträckta område värdefull. Ofta används "för att beteckna mälarlandskapen eller . kan föra tankarna till mittpunkt som geografiskt är något helt annat. Särskilt i samband med varningsmeddelanden av olika slag - blixthalka, fara för skogsbrand, radioaktivt nedfall o.s.v. är det viktigt att den geografiska angivelsen är lätt att förstå och att den ansluter till de verkliga förhållandena. Det är bättre att i högre grad använda namnet på landskapet vid benämning av geografiska områden i norra och mellersta delen av landet. kommer detta att ge positiva effekter för glesbygden norr om . Svenska folkets kunskaper om sitt eget land kommer att förstärkas. Med anledning av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att landskapet i högre grad skall användas för att ange områden i Mellan- och norra .
mot · GC02Bo537 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo537 av m.fl. (mp) Översyn av planlagstiftningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo860 hemställs 1. att begär hos regeringen att en utredning tillsätts med syfte att se över planlagstiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att andra stycket i 1 § 3 kap. naturresurslagen utgår så att de områden som skyddas i 2-6 §§ får ett verkligt skydd, 3. att "uppströms Överammerån i 6 § 3 kap. vattenlagen stryks så att hela Ammerån skyddas, 4. att skyddas i naturresurslagen, 5. att 3 § 5 kap. naturresurslagen ändras så att och inte planverket blir ansvarigt för den allmänna uppsikten av hushållningen med naturresurser. () Hans Leghammar (mp)
mot · GC02Bo538 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo538 av m.fl. (fp) Reglerna i om detaljhandeln Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N316 hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i att näringsfriheten förstärks. (fp) ()
mot · GC02Bo539 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo539 av och (båda mp) Utformningen av soprummen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo866 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om soprummens utformning för att underlätta källsortering av sopor.
mot · GC02Bo540 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo540 av och (båda c) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: A465 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande planerat stormarknadscentrum i .
mot · GC02Bo541 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo541 av m.fl. (c) Skyddet av , i storleksordning näst största insjö, har mycket stor betydelse för vattenförsörjningen i norra . Den stora vattenytan är uppdelad på fyra län. , , och . Ett antal kommuner och ett tjugotal tätorter tar sitt färskvatten från . Minst 200 000 människor får vättervatten i sina kranar. är i flera avseenden en unik insjö. För svenska förhållanden är det en mycket djup sjö med få till- och frånflöden. Vattnet har därför en lång omloppstid . Vattnet är också förhållandevis näringsfattigt. Dessa faktorer gör sjön extra känslig för föroreningar och miljögifter. samarbetar och kommunerna runt sjön samt industrin i . Mätningar av föroreningar har genomförts och program har upprättats . påbörjades arbetet med ett nytt program. Hoten mot vatten kommer från flera olika källor: - Kommunernas avlopps- och dagvattensystem - Näringsläckage från kringliggande mark- och skogsområden - Olyckor med miljöfarliga transporter på vägarna runt sjön Trots utbyggnaden av olika reningsanläggningar tillförs på olika vägar stora mängder närsalter, tungmetaller och kemiska föroreningar. Det opinionsbildningsarbete som vi från sida har bedrivit tillsammans med andra organisationer, bland vilka särskilt bör nämnas, har fått till följd att allt fler har fått klart för sig vilken betydelse har för vattenförsörjningen på lång sikt. Man har också börjat inse vad som håller på att hända med dess vatten. Debatten och de starka kraven från befolkningen runt sjön har också tvingat myndigheter och regeringen att skärpa kraven på utsläppen från industrin. Det kan i det här sammanhanget vara på sin plats att påminna om regeringens agerande i samband med besluten om Aspa bruks utsläpp i . Först efter en stark folklig opinion skärpte regeringen före valet kraven på Aspa. Trots de skärpta kraven är det en bra bit kvar till nollutsläpp. Som färskvattenreservoar är av nationellt intresse. Försurning och andra miljöförändringar gör mera betydelsefull på för ett större område än det som utnyttjar sjön. Målsättningen måste därför vara att dess vatten ska för framtiden alltid kunna placeras i högsta klass när det gäller vattenkvalitet. Om myndigheter och kommuner runt sjön långsiktigt ska kunna skydda och hålla uppe kvaliteten på vattnet krävs det att man får resurser till sitt förfogande. Särskilt viktigt är det att staten nu känner ett ekonomiskt ansvar för de åtgärdsprogram som är under utarbetande av vattenvårdskommittén. Det krävs också att man lyfter skyddsfrågan till nationell nivå. bör vara ett riksobjekt och dess vatten hanteras på ett sådant sätt. bör därför uttala att är riksobjekt som färskvattentäkt enligt naturresurslagen och skall omgärdas med speciella skyddsbestämmelser. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att är riksobjekt som färskvattentäkt enligt naturresurslagen och skall omgärdas med speciella skyddsbestämmelser. () () 1988/89 Bo541
mot · GC02Bo542 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Bo542 av m.fl. (mp, c, vpk) VDN-märkning av byggmaterial Miljonprogrammets snabba produktion av bostäder möjliggjordes bl.a. av nya byggmaterial t.ex. flytspackel, spånskivor och plast av olika slag. Innehållet i dessa material och avdunstningen från dem i olika miljöer var okänd och kontrollerades inte: Byggandet brådskade och ingen fann anledning misstänka att byggmaterialen skulle göra mängder av människor sjuka. Vi befinner oss nu åter i den situationen att en stor bostadsbrist måste avhjälpas bl.a. genom ett ökat nybyggande. Riksdagsbehandlingen av sjuka hus-problematiken visade att en förebyggande åtgärd som borde kunna genomföras snabbt är ett obligatoriskt krav på VDN-märkning av byggmaterial. Då ska anges vad materialet består av och särskilt klargöras om produkten innehåller lösningsmedel, limmer, plaster eller kemikalier som i vissa sammanhang och kombinationer kan orsaka astma, allergisymptom eller är förknippat med eventuell cancerrisk (som PVC-plast t.ex.). Att bygga nya sjuka hus är att göra dem en björntjänst som får någonstans att bo men som riskerar sin hälsa - och sin ekonomi. att begär förslag från regeringen på VDN-märkning och kontroll av byggmaterial som tillverkas i eller importeras till .
mot · GC02Bo545 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Bo545 Stöd till personer som drabbats av mögelskador 6 § socialtjänstlagen (SFS 1980:620) anger dels att den enskilde har rätt till bistånd av försörjning och sin livsföring i övrigt, om hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt, och att den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå, dels att biståndet skall utformas så att det stärker hans resurser att leva ett självständigt liv. Personer/familjer som bevisligen skadats till hälsan eller löper risk att hälsodrabbas på grund av allvarlig mögelförekomst i deras ägda villabostäder ställs inför nödvändigheten att evakuera därifrån. Flyttningen till annan bostad - varvid ofta nära nog alla mögelangripna inventarier måste lämnas kvar - har dramatiskt negativa konsekvenser för de drabbade, såväl ekonomiskt som socialt. I sådant läge söker de drabbade hjälp av kommunala myndigheter. Vissa, långt ifrån alla, har fått bistånd med att finna ny bostad men socialförvaltningar har närmast genomgående ställt sig avvisande till att - om ej för socialfall gängse villkor och omständigheter föreligger - genom tillräckliga bidragsbelopp sträcka en hjälpande hand. För en genomsnittsfamilj uppkommer oöverstigligt dryga dubbla boendekostnader (banklån intecknade i den evakuerade fastigheten måste amorteras och räntebetalas, eftersom bankerna inte vill driva social verksamhet som hyra måste erläggas för den nya bostaden), dels utgifter för inköp av erforderliga ersättningsmöbler och kläder. Socialförvaltningar gör alltså sina bedömningar utifrån gängse socialstödsnormer och inte på basis av det faktum att de drabbade - utan egen förskyllan - försatts i en ohanterbar akut kris av katastrofkaraktär. Fall finns där allvarligt mögelskadedrabbade tvingats - med de följder detta kan leda till - bo kvar i sina hälsofarliga villor, enär socialmyndigheten i kommunen vägrat dem hjälp. har förklarat att det i nuvarande läge inte kan medverka till en tolkning av Socialtjänstlagens 6 § så att socialnämnden kan stödja dessa familjer. Regeringens arbetsgrupp om sjuka hus bör skyndsamt komma med förslag om hur dessa hushåll skall kunna stödjas. Hjälpen bör beroende på omständigheterna i fallet lämnas i form av kontantbidrag eller lån för behövlig tid. I anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av stöd till hushåll drabbade av mögel i sina bostäder. 1988/89 Bo545
mot · GC02Bo546 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo546 Ändring i hälsoskyddslagen beträffande mögel- och fuktskadade hus Människor som drabbas av fukt och mögel i sina hus påverkas både ekonomiskt, socialt och medicinskt. För många människor blir det en ren katastrof. Många hör av sig till oss politiker och påtalar brister i lagarna och det ekonomiska stödet. De har också synpunkter på tillämpningen av redan existerande lagar. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp för att behandla problemet med sjuka hus. Det är viktigt att arbetsgruppen tillförs synpunkter och erfarenheter från de drabbade. Mot denna bakgrund bör ge regeringen till känna nedan beskrivna missförhållanden i hälsoskyddslagen och dess tillämpning. I 6 § stadgas att ägare eller brukare skall vidta skäliga åtgärder för att hindra uppkomsten av sanitär olägenhet. Det har förekommit att kommuner har ålagt personer att vidta åtgärder utan att de har haft några realistiska möjligheter att vidta åtgärderna. Finaniseringen har inte kunnat ordnas på grund av att en pågående process eller förlikning ännu inte avslutats. Det har inte heller funnits medel till tekniska utredningar och utarbetande av program för saneringen. Det kan inte vara meningen att dessa personer förutom att de drabbats av sociala och medicinska problem dessutom skall drivas in i ekonomiska. Det borde vara möjligt för kommunerna att för enskilda personer tills vidare avstå från föreläggande om sanering med hänsyn till de relaterade omständigheterna. I 10 § hälsoskyddslagen föreskrivs att byggnader skall hållas fria från ohyra. kommer mögelangrepp i villor, lägenheter, skolor, barndaghem, lantbruksbyggnader och andra arbetslokaler att vara mycket vanligare och hälsovådligare än ohyra. Lagen borde därför kompletteras med en bestämmelse om att byggnader skall hållas fria från mögel- och fuktangrepp. I likhet med vad som gäller för ohyra bör kommunen sörja för att byggnaden saneras om det är av särskild betydelse för hälsoskyddet. Det bör särskilt bli aktuellt för utrymmen där barn, åldringar, atopiker, allergiker, astmatiker eller andra med överkänslighetsreaktioner vistas. Det har också visat sig angeläget att det kan föranstaltas om en efterkontroll av genomförda mögelsaneringar. Kommunen bör kunna föreskriva att sådana skall genomföras efter saneringen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i hälsoskyddslagen beträffande fukt och mögel. 1988/89 Bo546
mot · GC02Bo547 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo547 av och (båda fp) och Härjeån I kommun är av den tillgängliga vattenkraften redan utbyggd. Den planerade utbyggnaden i ger endast måttliga energitillskott i förhållande till de konsekvenser som kommer att drabba bygden. En utbyggnad av i Blädjan kommer att ge och utbyggnaden i 9 GWh. Blädjan och Härjeån är de sista orörda vattendragen i kommunen med mycket bra fiske och dessutom en vacker orörd badsjö. I Svegs och Lillhärdalsområdet förekommer, på grund av det geografiska läget, endast sommarturism. Förutsättningarna för vinterturism är begränsade när det är 7 mil till närmaste fjäll. En utveckling av sommarturismen är viktig för bygden. En utbyggnad*av vattendragen är ett oersättligt intrång i ortens allmänna livsmiljö, det omöjliggör också förutsättningarna för en utveckling av turismen. är ett primärområde för turism. Efter är av riksintresse eftersom området är helt fritt från nedfall efter olyckan. Värnet av och Härjeån är hela angelägenhet. och 1980 har kommunfullmäktige enhälligt motsatt sig en utbyggnad. 881026 vädjade kommunfullmäktige till sökanden att avbryta projektet. Kommunfullmäktige anförde bl.a. följande: Som grund för kommunens vädjan ligger en massiv folkopinion i området, där befolkningen befarar att förändringar i landskap, natur och vattenkvalité kommer att förstöra nuvarande livsbetingelser och förutsättningar för att utveckla näringsliv och livskvalité till glädje för fastboende och turister i . befolkning kan inte inse att den relativt måttliga energinytta som kraftexploateringen innebär kan uppväga de negativa verkningar vilka skapat en oro, som förtjänar hänsynstagande. Skall hela svenska folket medverka till en balanserad kärnkraftsavveckling krävs förståelse från hela folket för de ingrepp och övriga negativa effekter som kommer att uppstå. Att mot en hel kommuns vilja exploatera dessa vattendrag, som inte ger några större energimängder, skapar inte förståelse och positiv syn på energifrågorna. Efter regeringens beslut 840927 har stora förändringar skett. Bl.a. har försurningskatastrofen i det aktuella området, ovanför och inom det planerade dämningsområdet, förorsakat kalkning för 8 milj. kr. Risken är stor att den försämrade vattenkvalitén i Blädjan Härjån - från Smedjemoras myrurlakningsprocess i samband med källflödets försurningssituation kommer att förstöra såväl bad som fiske. Farhågor finns att även grundvattnet längs dalgången kan påverkas. Regeringsbeslutet var grundat på reglering av Härjeån med den gamla befintliga flottningsdammen vid utloppet av sjön. Regleringsföretaget har ansökt om att få uppföra en ny damm i betong. De uppgifter som framkommit efter regeringsbeslutet 840927 samt den starka folkopinionen i kommun bör tas på allvar. bör ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöriskerna vid en utbyggnad av i Blädjan och Härjeån i kommun. () () 1988/89 Bo547
mot · GC02Bo548 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo548 av m.fl. (mp) Radon Radioaktiva luftföroreningar kan antingen bestå i radioaktivt stoft eller radioaktiva gaser. Det största problemet ur hälsosynpunkt utgörs av radioaktiv radongas, en sönderfallsprodukt från naturligt förekommande uran. Gasen ansamlas i gruvor och hus om tillräcklig ventilation saknas. Ett speciellt radonproblem utgörs av hus som byggts av s.k. blåbetong, vilken innehåller bl.a. uran. Där kan radonhalten bli mycket hög och att anordna tillräckligt effektiv ventilation kan bli förhållandevis kostsamt. I de flesta radonhus härrör dock radonet från marken eller kranvattnet och goda tekniska möjligheter till rimlig kostnad finns att tillgå. Radonproblemet har länge varit känt. Sålunda hävdade dåvarande riksdagskvinnan att radonproblemet var ett mycket allvarligt problem som borde åtgärdas tämligen omgående. Dessvärre har inte så värst mycket hänt . Många kommuner har negligerat problemet och många husägare har valt att inte göra något åt saken. Även från statens sida har såväl ekonomiska stöd som andra åtgärder lyst med sin frånvaro. Aktuella bedömningar (SSI och 1987) gör gällande att hundratals, kanske ett tusental, svenskar dör i lungcancer som orsakats av radon. Radonnormer bör införas i byggnormen. Dessa skall stipulera maximalt tillåten radonhalt, krav på ventilation och även i övrigt byggnadstekniska detaljer som kan påverka radonhalten inomhus. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs 1. att med anledning av förslag i proposition 1988/89:100, bilaga 13, under ll:e huvudtiteln, beslutar införa ett nytt anslag B.21 Bidrag till kommuner för uppsökande verksamhet och sanering av radonhus med , 2. att beslutar att införa skyldighet att redovisa radonhalt inomhus vid försäljning av bostadshus, 3. att beslutar att förbjuda byggnadsmaterial som avger radongas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att planverkets byggnormer skall kompletteras med stränga radonnormer enligt vad som anförs i motionen. () () 1988/89 Bo548
mot · GC02Bo549 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo549 av m.fl. (mp) Gränsvärden för buller i bostäder, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo957 hemställs 1. att beslutar att gränsvärden för buller skall införas senast års utgång med (A) i bostäder , (A) på arbetsplatser, vilka i sig inte klassats som särskilt bullriga, och (A) utomhus, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att bostäder och arbetsplatser skall planeras så att transportbehovet minskar.
mot · GC02Bo550 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo550 av och (båda c) Radon Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo958 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att resurser tillskapas på naturvårdsenhet, 2. att hos regeringen begär fortlöpande redovisning av arbetet med radon i bostäder.
mot · GC02Bo551 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo551 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo963 hemställs att hos regeringen begär förslag om att skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark inordnas under lagen om hushållning med naturresurser. Margö (vpk)
mot · GC02Bo552 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Bo552 av m.fl. (mp) Outbyggda älvar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo970 hemställs att beslutar att de fyra outbyggda storälvarna , älv, älv och älv skall få nationalparksstatus. () ()
mot · GC02Bo553 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo553 av Naturresurslagen och skärgården Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo436 hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att ännu tydligare än vad som skett för kommunerna klarlägga de intressen som naturresurslagen har att tillgodose. () () () ()
mot · GC02Bo554 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo554 av m.fl. (mp) Reservenergikällor hos hushållen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fö210 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bestämmelser bör utfärdas så att det i varje bostadsområde kommer att finnas minst en vedspis eller motsvarande som reserv per två hushåll.
mot · GC02Fi201 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi201 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo205 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för att stimulera bostadssparandet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om sambandet mellan den ekonomiska politikens inriktning och kostnadsutvecklingen för boendet. () () () () () () () 1988/89 Fi201205