mot · GC02Jo254 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo254 av m.fl. (fp) Jordbruket Regeringen tillsatte en parlamentarisk arbetsgrupp med uppdrag att utvärdera livsmedelspolitiska beslut och med anledning härav och pågående GATT-förhandlingar utforma förslag till en ny livsmedelspolitik. Den tillsatta arbetsgruppen skall enligt direktiven vara färdig att avge förslag . Den har inlett sitt arbete. Med anledning härav innehåller partimotion för jordbruket 1989 - rubricerad EN JORDBRUKSPOLITIK FÖR 2000-TALET - en översiktlig och sammanhållen redovisning av partiets syn på jordbruket utan specifika yrkanden. Yrkanden med anledning av nämnd motion och årets jordbruksproposition framläggs i denna kommittémotion. I partimotionen framhålls att i samband med kärnkraftsavvecklingen behövs andra energiråvaror för elproduktion. Inom det forsknings- och utvecklingsarbete som pågår för att få fram alternativ till överproduktionen av spannmål har energiskogsodling kommit närmast kommersiell användning. Biobränslen har miljömässiga fördelar, de ökar inte koldioxidhalten i luften eftersom de har upp lika mycket koldioxid som frigörs vid förbränningen. Svavelhalten är mycket låg, och det finns teknik för att i större förbränningsanläggningar reducera utsläppen av kväveoxider till acceptabel nivå. , som producerar värme och el, tar i drift en fastbränsleeldad ångpanna på 165 MW. Lantmän har med visst statligt stöd initierat en energiskogsodling som är planerad att omfatta 5 000 ha. En plantering står , skörden äger rum vart och flisning och transport till förbränningsanläggning sker direkt. visar odlingen i på en årlig tillväxt om ca /ha vilket motsvarar energiinnehållet i 6 m1 eldningsolja. Genom växtförädling förväntas tillväxten kunna öka och genom maskinutveckling att framför allt skördekostnaderna kan minskas. Odlingskalkylen behöver förbättras med för att ge full kostnadstäckning. Det synes vara möjligt, arealersättningen kan svara för en del. Utöver att plantera 5 000 ha i önskar LRF få i gång odlingar om ca 1 000 ha i ettvart av landskapen , , , och . Eftersom det för lönsamhet är nödvändigt med korta avstånd mellan odling och förbränningsanläggning och lämpliga sådana finns i angivna landskap, anser vi från att det är angeläget att planerade försöksodlingar kommer till stånd. Skall energiskog kunna bli ett påtagligt alternativ för energiproduktion i samband med kärnkraftsavvecklingen behöver den utvecklas kommersiellt. Annars är det stor risk för att vi bygger oss fast i andra lösningar. föreslår därför att det för de nämnda energiskogsprojekten av regleringsmedel avsätts sammanlagt 90 milj. kr. att användas under de tre budgetåren 1989/90-1991/92. Utvecklas projekten på ett tillfredsställande sätt kan energiskog bli en stor energiråvara. För eventuell odling kommer vi att ha 0,51 miljoner ha tillgänglig . Energiskog på 100 000 ha beräknas ge . Statens delansvar för spannmålsöverkottet livsmedelspolitiska beslut innebar bl.a. att staten skulle ta ett 40-procentigt ansvar för de exportkostnader som uppkom med anledning av spannmålsöverskotten. Näringen skulle svara för återstående . I förra årets budgetproposition redovisades - - ej något preliminärt belopp som statens andel. Regeringen meddelade att den skulle återkomma härtill när förutsättningarna skörd var mer kända. Eftersom regleringsorganet Svensk Spannmålshandel måste känna till statens bidrag när årets spannmålspriser skulle fastställas , hemställde att skulle begära att regeringen i prisregleringspropositionen preciserade beloppet. Ett enigt jordbruksutskott ställde sig bakom yrkande, och regeringen återkom och angav ett belopp. Detta uppgick dock endast till av den beräknade överskottskostnaden. Med vpk:s hjälp fick socialdemokraterna vid riksdagsbehandlingen - i strid med beslut majoritet för den lägre procentandelen. Beloppet fastställdes till 250 milj.kr. I årets budgetproposition noterar vi ännu ett avsteg från tidigare praxis. Där framgår att beloppet om 250 milj.kr. ännu ej inbetalats till Svensk Spannmålshandel trots att det avser skörd. I propositionen 1988/89:100 Bil. 11 sid. 32 står följande beträffande beloppet: Vad avser skörd avser jag att återkomma till regeringen . Medlen bör delvis användas för ett omläggningsstöd till alternativ odling. Jag återkommer i denna fråga i mitt förslag till regeringen om medlens disposition. Som vi uppfattar situationen vill regeringen i efterhand ha en inblankofullmakt från att efter eget gottfinnande disponera om avsatta 250 milj.kr. för delvis andra ändamål. Vi anser inte att regeringen har behörighet att handla på detta sätt. bör därför förelägga regeringen att omgående utbetala de 250 milj.kr. i enlighet med beslut. Om regeringen önskar att viss del av dessa medel skall användas för andra ändamål måste regeringen efter förhandlingar med producent- och konsumentdelegationerna samt Svensk återkomma härom till . Även i årets budgetproposition har regeringen valt att icke precisera statens andel för överskottskostnaden med anledning av kommande skörd. Vi förutsätter därför att beloppet kommer att anges i prisregleringspropositionen eller i annan proposition under vårriksdagen. infördes livsmedelssubventioner för att skydda barnfamiljerna mot snabba prisökningar på baslivsmedel. Subventionerna kommer emellertid alla hushåll, och inte endast barnfamiljerna, till del. Om man vill förbättra barnfamiljernas situation är det bättre att som föreslagit ge stöd direkt i form av barnbidrag och vårdnadsbidrag. De flesta livsmedelssubventionerna har avvecklats. Regeringen föreslår nu för tredje året en minskning av mjölksubventionerna, med 250 milj.kr. vilket motsvarar /liter i partiledet. Åtgärden motiveras med behov av omprioritering i budgeten för att skapa resurser för andra insatser. motsätter sig detta förslag eftersom det inte motsvaras av någon förstärkning av barnfamiljernas ekonomi. För är det viktigt att barnfamiljerna får en direkt nettoförstärknig i enlighet med det förslag partiet lämnar i sin familjepolitiska motion. Först i samband därmed är berett att avveckla mjölksubventionerna. Regionalpolitik har alltid varit viktig för . Vi anser att det är av stor betydelse för vårt land att så stor del som möjligt är befolkad och att livsmedel produceras i alla regioner där det är möjligt. Det stärker vår beredskap och vårt försvar. Det har vidare stor betydelse för turismen - som är en stor och växande näring - och det rörliga friluftslivet. Det regionalpolitiska målet har motiverat ett särskilt prisstöd till jordbruket i norra för att kompensera för sämre odlingsbetingelser. För /89 uppgår det till 525 milj.kr. Härutöver har 200 milj.kr. avsatts för att bl.a. stimulera utvecklingen av kombinationsföretag där jord- och/eller skogsbruk utgör en del. kommer att redovisa en översyn av prisstödet och regeringen har i budgetpropositionen med anledning härav meddelat att man återkommer med förslag om det s.k. Norrlandsstödet. I avvaktan på en särskild proposition har regeringen lagt ett förslagsanslag på samma belopp som . Vi beklagar att jordbruksnämnden inte som beräknat blivit färdig med sin översyn , och vi får därmed avvakta nämndens förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att 90 milj.kr. av regleringsmedel avsätts för att under budgetåren 1989/ 90-1991/92 stimulera de i motionen nämnda energiskogsprojekten, 2. att föreskriver att regeringen omgående utbetalar beslutade 250 milj.kr. till Svensk Spannmålshandel såsom statens andel av exportkostnaderna skörd, 3. att begär att regeringen i vårens prisregleringsproposition eller annan proposition under vårriksdagen preciserar statens bidrag till exportkostnaderna skörd, 4. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 250 milj. kr. ökat anslag till ersättning till följd av livsmedelssubventioner. () ()