mot · GC02N342 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N342 Ett inventerings- och forskningsprogram avseende torv Vpk har under den allmänna motionstiden motionerat om ett inventerings- och forskningsprogram avseende torv. I utskottsbehandlingen konstaterades att motionen faster uppmärksamheten på en intressant fråga. Vid sidan av användningen som bränsle kan torven utgöra en resurs för framtida utvecklingsprojekt inom olika områden. Fortsatt forskning om torvens egenskaper är därför angelägna. Det är också värdefullt att inventeringen av torvtillgångarna fortsätter. I miljö- och budgetproposition, nämns överhuvud taget inte forskningen inom torvområdet. Detta föranleder att motionen om torven upprepas . Med undantag för våtmarksinventering präglas torvmarksinventeringen av kortsiktighet och ensidighet. har endast kunskapsuppbyggnad för exploatering ur energiproduktionssynpunkt beaktats. Denna kortsiktighet och brist på kunskap om våra torvmarker har lett till svåra konflikter mellan bevarandeintressen - naturskydd, renskötsel, jakt, fiske, närmiljö för boende o.s.v. och exploateringsintressen. Ytterligare framtida konfliktområden kan nu skönjas genom den kunskapsutbyggnad som startat avseende alternativ industriell förädling av torv. Från framför allt och där forskningen tidigt inletts, men även från lokala svenska utvecklingsbolag börjar potentiella industrikoncept för förädling av torv utkristalliseras. Genom industriella processer som pyrolys, förgasning, förvätskning, extraktion, oxidation, hydrolys, kemisk aktivering, värmebehandling, rening samt tillsats av växtnäringsämnen kan en mångfald av industriella produkter som: koks, aktivt kol, oljor, fenoler, syror, vätgas, metan, metanol, ammoniak, syntetiska vaxer, humussyror, foderjäst, alkohol, furfural, absorptionsmedel och växttorv framställas. Vår kunskap om de kvalitativa och kvantitativa förutsättningarna för sådan produktion med svensk torv som råvara är mycket begränsad. I genomförda svenska torvmarksinventeringar är den kvantitativa och kvalitativa kemiska informationen mycket begränsad. Av torvmark är bara inventerad ifråga om torvens lämplighet som kemisk råvara. Med det breda och djupa torvforskningsprogram som drivs av bl.a. på uppdrag av statens energiverk har en kunskapsgrund börjat etableras om vad våra torvmarker innehåller kemiskt. Av resultaten framgår att stora kvalitativa och kvantitativa skillnader i värde föreligger i olika torvtyper och torvmarker. Då använd inventeringsteknik gett otili- Mot. 1988/89 räcklig information har i forskningsprogrammet också utvecklats en ny N342 rationell och billig inventeringsteknik, som ger kvalitativ och kvantitativ kemisk information både vad avser förädling för energiutvinning och förädling till olika industriella icke-energitorvprodukter. Den industriella forskningen inom detta område drivs bl.a. av och koordineras av Stiftelsen torvforskning. Genom den snabbt ökande baskunskapen som erhålls från bl.a. universitets forskningsprogram och genom forsknings- och utvecklingsarbete med som bedrivs inom ramen för det tekniskt-vetenskapliga samarbetet mellan länderna, kan utvecklingen komma att gå snabbt fram, om erforderliga FoU-resurser kan avsättas även framgent. Vad som saknas är ett uttalat statligt ansvar för finansiering av erforderliga forsknings- och utvecklingsinsatser vad avser icke-energitorvutvinning. Ser man till vårt grannland handhas finansiering av torvmarksinventering och forskning för både energitorv- och icke-energitorvutveckling av handels- och industridepartementet. Torvmarksinventering i utförs av Geologiska forskningsanstalten. 1973 utökades omfattningen av torvmarksinventeringen och anstalten fick i uppdrag att göra en total inventering av finska torvtillgångar för olika industriella användningsområden inklusive bevarandevärde för naturskydd och rekreation. har man i hunnit undersöka ca 800.000 ha torvmarker ur kvalitativa och kvantitativa aspekter och målet är att genomföra totalinventeringen med en takt av ca till en kostnad av ca 10 milj. kr. Detta skall då jämföras med att i har högst 50.000 ha torvmarker undersökts i modern tid och då endast ur energiproduktionssynpunkt. Även när det gäller myndighetsansvaret är detta splittrat i . Enligt uppgift anser sig SGU inte ha ekonomiska resurser att starta torvmarksinventering inom befintlig budgetram. När det gäller statens energiverk rör det sig om mycket kortsiktiga ambitioner vad avser inventering och detta då för energiproduktion. Till detta skall då läggas att bedriver sin våtmarksinventering utan samordning med övriga myndigheter. Ser man då på regionala myndigheter såsom länsstyrelser, uppvisar dessa mycket olika intresse och saknar uppenbarligen centrala riktlinjer för att engagera sig på lämpligt sätt. De nu rådande förhållandena på det här området är högst otillfredsställande. Det bör därför omgående utarbetas ett åtgärdsprogram, där en samordning sker av olika delfrågor och där även programmets finansiering ut för . Förslagsvis skulle bl.a. följande ingå i ett sådant åtgärdsprogram. Då de svenska torvmarkerna är att betrakta som en nationell resurs, vars värde behöver kartläggas, så bör staten ta ansvar för att långsiktigt tillskjuta de ekonomiska resurser som krävs för genomförande av en total inventering av våra torvmarker. Inventeringen bör samordnat ge information om exploateringsvärde (energiproduktion - förädling av ickeenergiprodukter) och bevarandevärde (naturskydd, bär, jakt, fiske m.m.). Denna riksomfattande inventering kan lämpligen påbörjas i 7 inland, dels därför att de största arealerna finns där, dels därför att torvforskningen finns i . Vidare bör myndighetsansvaret för torvmarksinventeringen samordnas. Forskning avseende brukandet av vår torvmarksresurs. Lika väl som staten måste ta det yttersta ansvaret för en total inventering, måste detta ansvar även tas när det gäller finansiering av forskning rörande användning av våra torvmarker. Särskilt viktigt är en ordentlig satsning på ickeenergitorvprodukter. En ökad forskningsinsats inom detta område är motiverad, såväl av sysselsättningsskäl, beredskapsskäl som ur handelspolitiska aspekter, då industriell produktion kan ge många produkter för export. Här bör STU tilldelas resurser för att i samarbete med Stiftelsen torvforskning utarbeta ett ramprogram för forskning inom området. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ett åtgärdsprogram angående inventering och forskning med torv, med beaktande av vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 N342