mot · GC02So272 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89: So272 Alkoholförebyggande åtgärder och kamratstöd på arbetsplatser 1988/89 So272 280 Alkoholproblemet är vårt lands största ekonomiska och sociala problem och leder till omfattande mänskligt lidande och en omfattande social utslagning. Uppgifter bekräftar också att alkohol är den utlösande faktorn vid för tidig död (av dem som dör ) och vid våldshandlingar (av alla gärningsmän som begår våldsbrott). Det är väsentligt att utnyttja alla tänkbara vägar att dels informera om alkoholens risker, dels aktivt hjälpa dem som har problem. Insatserna för att nå ut till ungdomen med det alkoholförebyggande budskapet klarades genom skolan har vi en trend som ger möjlighet att nå ut till arbetsplatser med särskild chefsutbildning, och med stöd av arbetsmiljölagstiftningen till alla med bred information om alkoholens risker och genom facket med bra kamratstödjande arbete. Arbetsmarknadens parter har ett omfattande statsbidrag för att möta alkoholproblem på arbetsplatsen. Det är ett viktigt ansvar som regeringen ger dessa grupper. Mycket är bra, men bidragsreglerna utestänger andra t. ex. om man vill arbeta med förebyggande arbete via arbetsplatserna. stärker regeringen de fackliga parterna ytterligare genom att flytta ett anslag till allmänt förebyggande medel till den pott som i första hand LO och TCO disponerar. ger staten särskilt bidrag till arbetsmarknadens parter för deras arbete inom denna sektor. 1988 har fördelats . går genom arbetsgivarorganisationerna (SAF, .) och resterande genom arbetstagarorganisationer enligt nedanstående fördelning som bygger på medlemstalens storlek: LO (2 279 885 medlemmar) 1958 000: TCO (1 134472 medlemmar) 974000: /SR ( 300089 medlemmar) 258000: Detta är en bra satsning. Tyvärr innehåller systemet en svårighet för övriga organisationer att bedriva informations-, kamratstöds- och vårdarbete med inriktning på arbetsplatser. 1 1988/89. a. den samlade SNR (Nykterhetsorganisationers Representantskap) har bedrivit arbete på detta område. i samverkan med LO och TCO. /90 kommer detta bidrag delvis genom omdisponering att ökas till . I finansplanen anges bidraget till missbruksvården i alla dess former utgöra 860 milj.kr. Pengar som till stor del går genom kommunerna. Ett nytt bidragssystem för missbruks- och ungdomsvård skall inforas fr. o. m. Förhandlingar om detta pågår. Regeringen bör få i uppdrag att i dessa förhandlingar särskilt framhålla vikten av att avsätter dem tilldelade medel till såväl centrala, regionala som lokala satsningar på av frivilliga organisationer förda projekt. Det finns också enskilda ekonomiska satsningar i alkoholvården. Ett antal privata intressenter har, som med gott resultat praktiserats främst i , etablerat rehabiliteringsprogram i . och andra folkrörelser är tillsammans med kommuner och landsting hänvisade till att söka medel till det drogförebyggande och kamratstödjande arbetet genom de medel som anslagits till för drogförebyggande verksamhet. Senast fördelade till detta ändamål ca 6,9 milj.kr. Ansökningar om medel motsvarande 71 milj.kr. Många av de projekt som avslogs var bra och väl förberedda. Intresset att vidta åtgärder och medverka i projekt är mycket stort, vilket torde framgå av efterfrågan på medel. Vidare har vissa medel för utvecklingsprojekt och uppföljning. I budgetpropositionen föreslås dessa medel minska med . och överföras till arbetsmarknadens parter. Intresset för det förebyggande arbetet - primär prevention - och för ett arbete som syftar till tidig upptäckt och tidiga insatser - sekundär prevention ökar snabbt. De medel som ställs till förfogande av samhället är i hög grad disponerade för det tunga vårdarbetet bland socialt och medicinskt utslagna tertiär prevention. Ett i och för sig viktigt och ur humanitära utgångspunkter välmotiverat arbete, men som inte leder till någon förändring av den rådande situationen. Modern vetenskap och hävdvunnen erfarenhet bekräftar i stället att det är det förebyggande arbetet - primär prevention - som måste förstärkas tillsammans med de tidiga insatserna. Mycket talar för att båda dessa insatser kan och bör ske via arbetsplatserna. Vill man nå effekt när det gäller alkoholproblem i samhället krävs mångdfald. kan mycket om det förebyggande arbetet. De fackliga organisationerna är proffs på kamratstöd. Tillsammans bör detta kunna leda till utveckling av metoder för att tidigt upptäcka och hjälpa människor med begynnande problem. Den nuvarande bidragskonstruktionen och fördelningen av medel byggt på detta motverkar sådana mål. De medel som står till förfogande måste av dessa skäl omdisponeras för förebyggande insatser. Insatser på arbetsplatserna begränsas med föreslaget system till de insatser som arbetsmarknadens parter kan göra. Kommuner, landsting och folkrörelser främst skulle om bestämmelserna såg annorlunda ut också kunna medverka på arbetsplatserna. Det mest uppmärksammade projektet med inriktning på arbetsmarknaden - ALKOHOL SOM HINDER PÅ ARBETSPLATSEN har genomförts av , men med medel som egentligen avsett allmänt förebyggande arbete. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att de medel som ställs till förfogande för insatser på arbetsplatsen uttryckligen också skall stå till förfogande för insatser av andra organisationer än de som finns företrädda som fackliga organisationer på arbetsplatsen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att av de medel som disponeras för missbruksvård skall avdelas för att avses utnyttjas av kommuner, landsting och folkrörelser för tidig upptäckt och tidiga insatser (primär prevention), 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhandlingsuppdrag gällande kommun- och landstingsförbundens satsningar på av frivilliga organisationer förda projekt, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att det allmänt drogförebyggande arbete som sker genom folkrörelser och kommuner och till vilket fördelar medel, genom omdisponering skall förstärkas.