mot · GC02N213 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:N213 (vpk) Stålindustrins framtid och världens stålindustri har under det senaste årtiondet genomgått stora strukturförändringar. slås ut med regionala kriser som följd. Maktkampen mellan de imperialistiska grupperingarna har skapat överkapacitet som sedan följs av drastiska nedläggningar och arbetslöshet. Uppdelningen av stålmarknaden mellan de imperialistiska blocken är ännu inte helt slutförd. Högkonjunkturen har inneburit att stålproduktionen ökat, utom i . roll i världens stålutveckling är defensiv. I stället för att göra svensk stålindustri till bas för nysatsningar, underordnas den i stället de imperialistiska intressenas utveckling. Det är i denna utveckling vi skall se de snabba förändringarna som skett inom svensk stålindustri, t ex inom , där ett aktieägaravtal slutits mellan staten och en grupp pensions- och försäkringsbolag, där lönsamheten uttrycks i uteslutande från affärsmässiga principer och att skall börsintroduceras. Avlövningen av fortsätter och profiler har utförsålts till finska . har förvärvat både järnverk och järnverket i . Det senare skall enligt en strukturplan läggas ned. Av de mindre handelsstålverken finns numera endast Sme-Box. Specialstålsindustrin har under högkonjunkturen utnyttjat sin strukturrationalisering, men några nya satsningar för 1990-talet finns inte. Däremot kommer det ständigt hot om att riskerar att utförsäljas till t ex finska eller tyska intressen. Bergslagen: ytterligare 10000 jobb bort En expertgrupp för forskning och regional utveckling inom industridepartementet spår att 10 000 jobb kommer att försvinna i Bergslagens järnindustri till mitten av . En omsvängning i den internationella konjunkturen innebär att regeringen inför en åtstramningspolitik som i första hand drabbar regioner med stor industrisektor. Detta innebär att problembilden i Bergslagslänen och i åter kommer att accentueras, spår expertgruppen. Antalet sysselsatta i Bergslagens järnframställning har minskat med 17100 personer vilket lett till utflyttningar ur bergslagslänen. Trots detta svarade 1985 järnframställningen av Bergslagens totala sysselsättning. Expertgruppen spår en fortsatt sysselsättningsminskning inom Bergslagens järnindustriella komplex som oundviklig. Detta kan innebära att sysselsättningen minskar med 10 000 personer . Gruppens slutsats är att det är svårt att finna andra typer av verksamheter N213 vars expansion kan kompensera sysselsättningsminskningen. Trots den mörka bild expertgruppen målar upp, påpekas att företagen måste öka förädlingsgradem av sina produkter, ta fram nya material och att den industriella basen måste utvecklas. Kunnandet som finns inom ABB, , SKF och andra företag måste spridas. Expertgruppens nya dråpslag för Bergslagen och stålindustrin i landet får inte leda till pessimism och handlingsförlamning. Rapporten visar även att den kapitalistiska marknaden och dess börs inte kommer att kunna garantera en utveckling i balans. En demokratisk planeringsprocess måste nu inledas för att motverka stålindustrins, Bergslagens och förfall. Utvecklingen är nu en politisk fråga. Ett nationellt program för 1990-talets senare del är nödvändigt liksom en ägarsamordning under ett svenskt nationellt metallbolag. Det behövs en stålindustri för framtiden. Det är angeläget att arbetarrörelsen och andra demokratiska krafter påbörjar planeringen för stålindustrin inför 90-talet. Det behövs ett alternativ till de krafter som hellre säljer ut svensk stålindustri än att satsa på framtidsinvesteringar. En förutsättning för att etablera en stark svensk stålindustri är att stålindustrin integreras med annan verksamhet. Stålindustrin har i sin historia varit förbunden med andra grenar, främst skogsföretag. Ett kemiskt-tekniskt kombinat i samband med stålindustrins metallurgienheter är en möjlighet att bredda stålindustrins bas. En kemisk-teknisk industrisatsning skulle med säkerhet vara möjlig i . En liknande breddning av verksamheten måste sökas i andra stålindustrienheter. Samhället har ett ansvar för den fortsatta utvecklingen inom stålindustrin. Ett program för investeringar inför 1990-talet är nödvändigt. En plan för nittiotalet bör grunda sig på följande inriktning: - I en ny utveckling skall slås fast att behöver en slagkraftig stålindustri. Erforderliga investerings- och utvecklingsresurser måste tillföras denna basnäring. - Hela stålindustrin måste svara mer mot hemmamarknadens behov. Samordning av hela den stålbaserade kedjan från råvara till slutprodukt måste åstadkommas. En integrering av stål- och verkstadsindstrin är nödvändig. - Produktutvecklingen skall ske i samarbete mellan stålverk och sluttillverkare. De nya produkterna skall i första hand fylla samhälleliga behov inom t ex kollektivtrafik, energiteknik och byggande. - Processutvecklingen inriktas i första hand på att minska energiåtgången, förbättra arbetsmiljö och yttre miljö och möjliggöra att den svenska malmen används för förädling inom landet. - Stålindustrin samordnas - integreras med andra produktionsenheter, t ex ett kemiskt-tekniskt kombinat i och en ökad diversifiering av verksamheten för att förstärka den ekonomiska basen. - I samarbete med svenska tillverkare utvecklas såväl gruvteknik och Mot. 1988/89 processteknik som vidareförädlingsteknik för att trygga svenskt kunnan- N213 de och leveranser från svenska tillverkare till framtidens stålverk. - Produktionen av dessa sammansatta produkter skall först och främst läggas vid de befintliga stålverken för att öka förädlingsgraden och rädda jobben på stålorterna. - Den metallurgiska utvecklingen samordnas med produktutvecklingen för att öka användbarheten och snabbt nå förbättringar i kvaliteter och legeringssammansättningar etc. - En ny utveckling kräver en ny ägarsamordning under ett svenskt Metallbolag, där hela stålindustrin och gruvnäringen ingår. - Metallbolagets verksamhet skall styras efter samhällsekonomiska beräkningar. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen begär att ett nationellt program inför 1990-talet upprättas för stålindustrin, 2. att hos regeringen begär initiativ för att skapa ett svenskt Metallbolag baserat på stål- och gruvindustri verksamheten. (vpk) (vpk)