mot · GC02Jo248 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo248 av Per Stenmarck och (båda m) Jordbruket i Det svenska jordbruket hör till de bästa i världen. av de yrkesverksamma svarar för vårt lands primärproduktion av livsmedel. Produktionen är större än vad som kan avsättas inom landet. På grund av läget på världsmarknaden trycker överskottssituationen ner lönsamheten inom jordbruket. För oss i moderata samlingspartiet är det angeläget att jordbrukets situation kan förbättras så att näringen kan återfå sin framtidstro. Inte minst i har jordbruket och livsmedelsindustrin en stor betydelse. av landets livsmedelsindustri återfinns i länet. Hela livsmedelspolitiken är under omprövning. Den av regeringen tillsatta parlamentariska arbetsgruppen har som sin huvudsakliga uppgift att utforma förslag till en ny livsmedelspolitik . Inför den omställning som är nödvändig inom jordbruket, främst vad gäller åkerarealens användning, är det angeläget att näringens eget förändringsarbete underlättas och stöds. har speciella trädes- och omställningsprogram stötts för att minska spannmålsöverskottet. Det är viktigt att snabbt få fram nya grödor men även skogsplantering på bör kunna ske. Inom pågår fler intressanta projekt som kan få betydelse för framtiden. Vi vill här nämna några. Efter den förstudie som gjordes /87 om möjligheterna att utnyttja olika jordbruksgrödor som fiberråvara till massaindustrin kunde projekt på allvar starta . har den första mera omfattande delrapporten med ett stort antal bilagor inlämnats till de i projektet ingående intressenterna och olika finansiärer. Projektet finansieras genom anslag från , , , , Skånska Lantmännen och . Budgeten /88 uppgick till 7,3 milj. kr. Detta projekt bedrivs som ett lagarbete med som ansvarigt administrativt organ. Jordbruket har ett mycket stort behov av att finna nya produktionsinriktningar inom växtodlingsområdet. Arbetet omfattar att finna nya användningsområden för traditionella grödor. Verksamheten är också inriktad mot att finna "nya" grödor. har intresset för skogsproduktion ökat. Detta alternativ kan vara en nödvändig och lämplig inriktning när det gäller att utveckla nya odlingsinriktningar för slättbygden. Odling av lövskog är intressant då odlingen kan leda till ett betydande arealutnyttjande. Hybridasp är av speciellt intresse. Hybridasp kan odlas intensivt och producerad ved utgör en eftertraktad industriråvara för framställning av kemimekanisk massa. Denna marknad bedöms öka kraftigt. Odling av hybridasp är intressant, då det finns förutsättningar för att uppnå hög produktion av vedråvara. Enligt genomförda försök kan tillväxten bli mycket hög i förhållande till det traditionella skogsbruket. Anlagda odlingsförsök med hybridasp visar på mycket hög tillväxt. efter planteringen finns det kloner med höjden 7,. Det planerade projektet skall visa på förutsättningarna för odling av hybridasp i förhållande till nuvarande odlingsinriktning och vilken konkurrenskraft aspved har vid jämförelse med andra träslag. Studien skall visa på möjligheten att odla hybridasp i olika jordbruksområden. Det är viktigt att visa på förutsättningarna för odling av hybridasp i de utpräglade jordbruksområdena resp. skogsoch mellanbygder. etablerades ett orienterande försök med hybridasp i nära samarbete med (Ekebo) på Bulstofta. Tillväxten har varit hög och intresset för lövskogsbruk på har ökat. Detta har resulterat i att i samarbete med ett flertal organisationer startat fältförsök med olika lövträd. Arbetet skall ge praktisk kunskap beräffande etablering och odlingsteknik vid odling av asp, björk, al och på . startades försök med odling av energiskog. Energipriserna var höga och det bedömdes att energiskog, halm, skogsbränsle och torv skulle kunna utgöra värdefulla fasta bränslen. Energiskogen har fördelar, då producerad ved liknar de bränslen som tagits fram i det traditionella skogsbruket. Energiskog utgör ett intressant och genomförbart energialternativ. senare statens energiverk initierar och stöder olika projekt med praktisk energiskogsodling. och genomför projekt på torvmark och på sämre jordbruksmark i olika delar av . På Borgeby utlades ett orienterande försök där energiskog på jämfördes med ett stort antal andra tänkbara energigrödor. Detta försök ledde i sin tur till att ytterligare tre sådana försök anlades, nämligen på Bulstofta, i och i . Projektet som pågått har finanierats med medel från statens energiverk. I flera fall erhölls bra resultat när energiskogen etablerades på jordbruksmark. De positiva resultaten i kombination med att statens energiverk vill pröva energiskogsodling i praktisk skala medförde att Energiskog Syd startade under hösten-vintern 1985/86. Detta projekt har ansvaret för. Projektet utgör en del i ett större projekt där målsättningen är att etablera energiskog på totalt 500 ha. Arealen är fördelad mellan projekten , Ost och Mälardal. I projekt var målsättningen att etablera 200 ha energiskog på i och södra . Enligt uppgjord plan skulle 65 ha planteras . planterades energiskog på tilltänkt areal. Under innevarande år har endast 25 ha planterats. Detta beror på svårigheter att få intresserade försöksvärdar. Låga energipriser i kombination med introduktionen av naturgas har lett till ett minskat intresse för energiskog i fattande energiskogsprojekt som LRF/SLR genomför i bl.a. län. Utöver dessa projekt kan nämnas det arbete som pågår under olika nischgrödor och utvecklingen av kontraktsodlingar. bör staten stödja olika projekt som kan medverka till att överskottsarealen får en vettig användning. Vi har här pekat på några områden. Resurserna inom jordbruket bör inte betraktas som ett problem utan som en möjlighet till utveckling. Genom att stödja forsknings- och försöksverksamhet samt rådgivning kan staten bidraga till utvecklingen av nya grödor och en rationell användning av överskottsarealen. Skogsplantering på är enligt vår uppfattning ett realistiskt alternativ i . Naturligtvis bör detta ske på sämre jordbruksmark och i första hand med lövträd. I ett län med ringa tillgång på allemansrättslig mark skulle en ökad skogsplantering vara positivt. Även ur naturvårdssynpunkt skulle större och mindre skogsplanteringar ha en välgörande inverkan på miljön och djurlivet. Någon form av stöd till skogsplantering i likhet med vad som utgått enligt Omställning 90 bör även fortsättningsvis utgå. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående stöd till forskning och utveckling av alternativa jordbruksgrödor som kan användas som råvaror i industriell produktion, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående stöd till skogsplantering på . Per Stenmarck (m) ()