mot · GC02U522 · 1989-01-23 00:00:00 — av m. fl. (c) Åtgärder mot partimotion angående mänskliga rättigheter behandlas bl a situationen i . Där konstateras den unika karaktär som det sydafrikanska apartheidsystemet har bland världens förtryckarsystem. är ett föregångsland såväl när det gäller stöd till apartheidmotståndet inne i som till ffontstaterna. Likaså innebär de svenska nyinvesterings- och handelsförbuden att har vidtagit långtgående åtgärder för att isolera . Självfallet måste det svenska arbetet på att öka trycket på den sydafrikanska apartheidregimen fortsätta. Största möjliga internationella tryck är det bästa bidraget vi kan lämna för att påskynda avvecklingen av apartheidsystemet, minska lidandet bland apartdheids offer och minska risken för ett långt utdraget och förödande inbördeskrig i . Det är viktigt att vi ser över och effektiviserar de regler vi redan har. Delvis ligger en sådan effektiviseringen av lagstiftningen i det utredningsuppdrag som har. Kontrollen av hur den befintliga lagstiftningen efterlevs måste också vara effektiv. Genom riksdagsbeslut ökade tullens befogenheter när det gäller att kontrollera handelsförbudets efterlevnad. I samband därmed utlovades också att tullen skulle få ökade ekonomiska resurser. Några sådana framgår dock inte av budgetpropositionen. har i annat sammanhang föreslagit ökade resurser till . Det är viktigt att tillräckliga ekonomiska och personella resurser avsätts för kontroll av Sydafrikalagstiftningen. Skulle de anslag som beviljar med anledning av budgetpropositionen inte räcka för detta bör regeringen återkomma till med tilläggsproposition med begäran om ytterligare medel. Trots det svenska nyinvesteringsförbudet och handelsförbudet har många svenska företag fortfarande betydande intressen i . Detta motverkar syftet bakom den svenska Sydafrikalagstiftningen. Frågan om svenskt ägande i företag i skall förbjudas i lag prövas av . infördes en möjlighet för kommuner och landsting att vidta sådana solidaritetsaktioner som riktar sig mot den sydafrikanska apartheidpolitiken. Då avsågs bojkott av varor och tjänster med sydafrikanskt ursprung. Denna rätt för kommunerna saknar i praktiken betydelse efter det att den svenska handelsbojkotten mot införts. Däremot finns det ett intresse i några kommuner och landsting att undvika att göra ekonomiska uppgörelser med företag med omfattande ekonomiska intressen i Syd 1 1988/89. Det är främst utländska multinationella företag som är aktuella. är rimligt att utsträcka den princip som fastslogs 1986 till att också gälla U522 På motsvarande sätt bör möjligheter skapas också för statliga organ att undvika ekonomiska uppgörelser med företag med omfattande ekonomiska intressen i . Avbrytandet av kontakter av social karaktär med har uppenbarligen en stor psykologisk och därmed också politisk betydelse. Det är därför viktigt att FN:s bojkott i fråga om kultur, idrott och underhållning av respekteras. Det finns anledning för att uttala vikten av att samtliga svenska medborgare, organisationer och institutioner respekterar denna bojkott och också avstår från att engagera personer som har brutit mot den. De svenska viseringsbestämmelserna kan sägas ha ett liknande syfte. Tillämpningen är dock inte särskilt strikt. Det har rent av förekommit att sydafrikanska kommersiella delegationer kunnat komma in i trots det handelsförbud som råder. Viseringsreglerna bör därför skärpas så att endast personer och organisationer som arbetar mot apartheid tillåts visering. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär åtgärder för att stärka tullens möjligheter att följa upp den svenska Sydafrikalagstiftningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att möjligheter bör skapas för kommuner och statliga företag att undvika affärsuppgörelser med företag med omfattande ekonomiska intressen i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att samtliga svenska medborgare, organisationer och institutioner bör respektera FN:s bojkott av i fråga om kultur, underhållning och idrott och undvika att engagera personer som bryter mot denna bojkott, 4. att hos regeringen begär en översyn av de svenska Mot. viseringsbestämmelserna i syfte att endast tillåta visum för personer U522 och organisationer från som arbetar mot apartheid. () () () ()