mot · GC02A435 · 1989-01-23 00:00:00 — De är även till sin konstruktion huvudsakligen inriktade på enbart den tillverkande industrin. Den framtida sysselsättningen kommer till en del att ske inom andra områden. Skall den omfattande avfolkningen i stora delar av landet kunna vändas och en inflyttning ske, måste stödsystemet förändras och vidgas. Det kräver ett system som bygger på att alla verksamheter underordnas de regionala målen och innefattar infrastrukturella, företagsstimulerande och individinriktade åtgärder. Det är därför enligt vår mening nödvändigt att åtgärderna för att främja Mot. 1988/89 regional utveckling även byggs upp kring den enskilda människans idéer, A435 initiativkraft, kunskap och arbetsinsats. Samhället skall skapa förutsättningarna. Det pågående utredningsarbetet får inte förhindra att nödvändiga åtgärder för att främja en utveckling mot regional balans avstannar. Vi kommer därför nedan och i andra motioner att lägga förslag som enligt vår mening bör genomföras omgående. Anslagsfrågor m m i anledning av budgetpropositionen behandlas i en särskild motion. Centerförslag för regional balans och regional utveckling Reformera den politiska beslutsprocessen Hela det politiska samarbetet måste medvetet inriktas på att främja en utveckling mot regional balans. En sektorsövergripande, konsekvent och långsiktig politik för regional utveckling bör föras på alla nivåer i den politiska beslutsprocessen. Det är särskilt viktigt att den parlamentariska beslutsprocessen anpassas efter detta synsätt. Vi tar upp denna fråga i en särskild motion. Länspolitik för inomregional balans I flertalet län finns kommuner, vanligen "utkantskommuner" som är utsatta. I viss utsträckning kan en regionalpolitisk! medveten länspolitik lösa många inomregionala problem. Det kan emellertid också krävas att regering och riksdag beslutar om riktade åtgärder. Det krävs därför en regionalpolitisk! medveten länspolitik i alla län. sker centraliseringar i regel till residensstäderna och andra stora orter. Särskilt statliga organ centraliserar ofta sin verksamhet på ett onödigt och dyrbart sätt. Vi anser att alla förslag till planerade centraliseringar av statliga verk och myndigheter måste föreläggas länsstyrelsernas styrelse. Förändringar måste ske med beaktande av uppsatta regionala mål. bör uttala att länsstyrelserna i sina beslut skall prioritera den inomregionala utvecklingen. Länsstyrelserna bör även få i uppdrag att utarbeta en plan för en inomregional decentralisering av all statlig verksamhet inom respektive län. Detta bör ges regeringen till känna. Utvecklingsprogram för sydöstra , Bergslagen samt inland och mellanbygder varierar omfattningen av investeringarna i infrastrukturen starkt över landet. Den pågående koncentrationsutvecklingen har medfört starkt ökande krav på nyinvesteringar i redan överhettade regioner. I ett läge med begränsade ekonomiska resurser får redan utsatta orter och regioner en allt mindre del av de infrastrukturella insatserna. De mest utsatta delarna av är sydöstra , Bergslagen och inland och mellanbygder. I dessa fall rör det sig om stora sammanhängande geografiska områden som hårt drabbats av den koncentra- Mot. 1988/89 tionsinriktade politiken. Läget är så allvarligt att speciella insatser är A435 nödvändiga för dessa områden och begäran om förslag till infrastrukturella insatser hade sin utgångspunkt i detta förhållande. Enligt prognoser som presenterats kommer med nuvarande utveckling även stora delar av Syd- och att få en negativ utveckling. bör därför hos regeringen begära förslag om infrastrukturella insatser i utsatta regioner och att förslagen föreläggs . Detta bör innefatta åtgärder för inland och mellanbygder, sydöstra och delar av Bergslagen. Sådana insatser är nödvändiga för att lindra de sociala verkningarna av den tredje vägens ekonomiska politik - en politik som varit starkt koncentrationsdrivande och därigenom drabbat en stor del av landets kommuner hårt. Forskning och utbildning för regional utveckling För små orter och glesbygd kan skolan vara av avgörande betydelse för ortens överlevnad. En fortsatt avfolkning leder till en omfattande nedläggning av skolor. De ökande kraven på kunskap och kompetens förutsätter närhet till gymnasieutbildning och underlättar en samverkan med det lokala näringslivet. Det är viktigt att satsa på lärlingsutbildning, företagsförlagd utbildning, fort- och vidareutbildning etc. Samverkan mellan skola och arbetsliv kan också öppna möjligheter till gymnasieutbildning för orter som saknar egen gymnasieskola. Hög kompetens har stor betydelse för att tekniska landvinningar skall få genomslag. En väg att förbättra tillgången på mer kvalificerade tekniker, ingenjörer och ekonomer är att öka dessa gruppers möjligheter till vidareutbildning. En sådan utbildning skulle underlätta för företagen att få kvalificerad personal. Vi anser därför att en vidareutbildning på mellannivå, baserad på gymnasier och regionala högskolor, bör skapas. Detta bör ges regeringen till känna. Regionala högskolor-en resurs i regionalpolitiken Det är av stor betydelse för en utvecklad infrastruktur över landet att de små högskolorna stärks. De små högskolornas fördelar - en liten obyråkratisk organisation och möjligheter till lokala kontakter- måste tas till vara. De har också betydelsefulla uppgifter för kompetens- och kunskapsspridning i samarbete med näringslivet i de regioner där de verkar. Många små och medelstora företag har behov av personal med teknisk utbildning. Införandet av den förordade vidareutbildningen på mellannivå bör kunna tillgodose en del av detta behov. Inriktningen av högskolornas verksamhet bör anpassas efter de lokala förhållandena och stimulera till utveckling av ny teknik och öka den tekniska och ekonomiska kompetensen i en region. De regionala högskolorna bör även omfatta samhällsorienterande och humanistiska ämnen. Vi anser mot denna bakgrund att utbudet av ämnen vid flertalet av de mindre högskolorna måste breddas och föreslår att avsätts för satsningar i regionalpolitiskt utsatta områden. Staten måste göra insatser för att med bl a offertstöd och Mot. 1988/89 utlokalisering av statliga funktioner komplettera den utbildning och närings- A435 livsmiljö som skall byggas upp. Vidare måste en högskoleutbildning komma till stånd, där man utnyttjar de små högskolornas möjligheter att i samarbete med tekniska högskolor och universitet befrämja utvecklingen i sin region. Universitet och högskolor skall kunna göra tidsbegränsade insatser på andra orter inom respektive upptagningsområde. En högskola skall t ex kunna etablera en kurs, med teknisk eller ekonomisk inriktning, på en ort och sedan flytta verksamheten till en annan ort - d v s ambulerande högskoleutbildning. Forskning vid mindre högskolor De små högskolorna blir med en sådan inriktning en av motorerna i en mer balanserad regional utveckling. Högskolorna för med sig bl a nyetablering och förnyelse av befintliga verksamheter i respektive region. anser att de små högskolorna skall utvecklas till regionala utvecklingscentra. Vid de mindre högskolorna bör avancerad forskning kunna bedrivas inom teknologiska spetsområden. Detta skulle betyda mycket för en regions utveckling. Viss forskning bör även kunna bedrivas inom stödjande ämnesområden. Vi föreslår i annat sammanhang att fasta forskartjänster skall inrättas vid de små högskolorna för att möjliggöra en sådan utveckling och anvisas för detta ändamål. De mindre företagens utveckling och nyföretagandet har en avgörande betydelse för möjligheterna att skapa en mer balanserad närings- och bebyggelsestruktur över landet och därmed för möjligheterna att skapa regional balans. Det krävs omfattande åtgärder för att nå detta mål. De generella åtgärderna för att utveckla infrastrukturen måste dock kompletteras med att stimulera nyetablering och utveckling av befintlig företagsamhet i utsatta regioner. Det är särskilt viktigt att skapa gynnsamma villkor för nyföretagande och utveckling i de små företagen. De mindre och medelstora företagen har en avgörande betydelse för möjligheterna att bredda näringsstrukturen i regionalt utsatta regioner. Vi utvecklar dessa frågor närmare i vår partimotion om näringspolitiken. Utvecklingsfonderna har ett ansvar för att stärka småföretagsamheten och då särskilt nyföretagandet. En viktig resurs för att utveckla utsatta områden är satsningar på kvinnligt företagande. En breddning av kvinnors arbetsmarknad genom ett ökat nyföretagande skulle få stor betydelse för möjligheterna att skapa en positiv utveckling och möjlighet till sysselsättning i utsatta regioner. Det har också klart dokumenterats att det finns ett stort intresse bland kvinnor att starta och driva ett eget företag. I vår motion om ökad jämställdhet har vi föreslagit att utvecklingsfonderna skall få möjlighet att ge stöd till kvinnor som driver företag inom tjänste- och servicenäringarna. Vi anser också att det är viktigt att utvecklingsfonder, länsstyrelser och andra länsorgan i sin rekrytering beaktar behovet av kvinnliga handläggare och Mot. 1988/89 kontaktpersoner. Detta bör ges regeringen till känna. Differentiera uttaget av socialavgifterna efter regioner Gällande regler för uttag av socialförsäkringsavgifter innebär bl a att avgiftsuttaget sätts ned för verksamheter inom vissa näringsgrenar inom . Från sida har vi vidare föreslagit att den s k löneavgiften slopas helt utanför storstadsregionerna i syfte att stärka konkurrenskraften i regionalt utsatta landsdelar. Enligt vår mening skulle en ytterligare differentiering av uttaget av socialavgifter efter regioner och kommuner innebära en betydande lokaliseringsstimulans och därmed främja en utveckling mot regional balans, vilket bl a det system med differentierade avgiftsuttag som finns i tyder på. Systemet skulle kunna utformas så att ett företag, lokaliserat i en överhettad region, får ett visst tillägg medan företag lokaliserade i en utsatt region får en viss rabatt på den totalsumma avgifter som skall tas ut. Avsikten är att omfördelningen av avgiftsuttaget skall ske på ett sådant sätt att reformen ej belastar statsbudgeten. Enligt vår mening bör hos regeringen hemställa att ett underlag för beslut om differentiering av socialavgifterna över landet tas fram utifrån dessa riktlinjer. Frigör resurser för bostadsbyggande i Den främsta drivkraften bakom den pågående koncentrationen är arbetsmarknadens utseende och lokaliseringen av attraktiva utbildningar till de stora koncentrationsorterna. Näringslivets efterfrågan på arbetskraft skapar i de expansiva orterna ett ökat behov av investeringar i infrastruktur, service, bostäder m.m. Den geografiska rörligheten riskerar därmed att bli mycket dyrbar för samhället. Kraven på bl a nyproduktion av bostäder och insatser för att angripa de miljöproblem som koncentrationen medför, kommer att öka kraftigt. Den pågående koncentrationen har medfört att priserna på bostäder i koncentrationsorterna har stigit snabbt. Priserna har stigit särskilt kraftigt i . Detta drabbar främst de ungdomar som vuxit upp i , inflyttande ungdomar och unga familjer. Dessa tvingas betala mycket höga priser för att få en bostad eller blir beroende av en osäker och ofta mycket dyr andrahandslägenhet. Vi har i en partimotion om bostadspolitikens inriktning redovisat våra förslag till åtgärder för att komma till rätta med kostnadsutvecklingen och den akuta bostadsbristen på bostadsområdet. I denna motion har vi bl a betonat vikten av åtgärder att öka bostadsbyggandet och framför allt tillgången på mindre lägenheter. Vi konstaterade i motionen att det i ett läge med begränsade ekonomiska resurser för samhället är rimligt att de som främst både orsakar och drar fördel av koncentrationen även svarar för en del av kostnaderna för denna. Vi föreslår därför att en investeringsavgift på tills vidare skall belasta nyproduktion av lokalytor för kontor och industrier inom överhettade 13 regioner eller delar av regioner. Mindre tillbyggnader bör undantas från Mot. Vi bedömer att avgiften måste tas ut med hänsyn A435 till att byggandet måste inriktas på bostäder medan annat byggande dras ned. Enligt vår mening är detta nödvändigt för att kunna tillgodose bl a ungdomars berättigade krav på att få en bostad till en rimlig kostnad. Enligt vår mening skulle en sådan överhettningsavgift verka dämpande på t ex expansionen i de norra delarna av . Tillkomsten av nya områden typ stad leder till ett ännu större tryck på bostadsmarknaden med en än mer snabbt stigande bostadsbrist och ökande boendekostnader i en redan överhettad region. Erfarenheten visar att lokalbyggnationen fortsatt att öka ensidigt koncentrerad till stora projekt i den byggreglerade . skall göras så att avgiften kommer att belasta de mest byggexpansiva områdena i vårt land. Det är dessutom en fördel att använda marknaden i stället för stelbenta regleringar för att komma åt samhällets och medborgarnas merkostnader. De resurser som frigörs genom avgiften bör också kunna återföras till regionen för investeringar i bl a nyproduktion av bostäder, miljöförbättringar och infrastruktur som en kompensation till de boende i berörd region för de ökade kostnader och miljöproblem som följer av koncentrationen. De företag som drabbas av investeringsavgiften bör erbjudas möjlighet till särskilt stöd om man väljer att förlägga den planerade byggnationen i de regionalpolitisk! I detta sammanhang bör t ex nya former av offertstöd kunna prövas, t ex i form av skattelättnader. Regeringen bör enligt vår mening förelägga förslag om en investeringsavgift på för nyproduktion av lokalytor för kontor och industrier i de mest expansiva delarna av Stockholms- och i enlighet med de riktlinjer som skisserats ovan. Regeringen bör senast i samband med kompletteringspropositionen förelägga ett sådant förslag. bör vidare uppdra till regeringen att besluta om vilka områden som skall beläggas med en investeringsavgift på . Program för förstärkning och beläggning av länsvägnätet En grundläggande förutsättning för en positiv utveckling av regionalt utsatta delar i allmänhet och landsbygden i synnerhet är ett bra och fungerande vägnät. Det är enligt vår mening nödvändigt att länsvägnätet får en ökad andel av de ekonomiska resurser som avdelas för investeringar. För stora delar av vårt land är bilen ofta det enda transportalternativet. Möjligheterna att utnyttja kollektiva transportmedel är små. får människor och företag i dessa regioner via skatten solidariskt svara för en subventionering av kollektivtrafiken. En normalinkomsttagare i dessa bygder kan få betala ca i skatt till kollektivtrafiken utan att ha någon möjlighet att utnyttja denna. Enligt vår mening måste investeringarna i länsvägnätet få en klar regionalpolitisk profil för att bl a ge de bygder som saknar kollektivtrafik rättvisare och rimligare förhållanden. måste av regionalpolitiska skäl leva upp till ambitionen trafikpolitiska beslut, innebärande att cirka hälften av investeringsmedlen fördelas till länsvägarna. Under senare Mot. 1988/har riksvägarna fått en allt större andel av de ekonomiska resurserna inom A435 ramen för en totalt minskande volym för väginvesteringar. Tillgängliga medel har i allt större utsträckning satsats i stora och dyra vägprojekt. Ett bra vägnät över hela landet är av vital betydelse för näringslivets transporter, särskilt skogsindustrins. exporterar skogsprodukter för . Avverkningen uppgår till över 65 miljoner m\ Detta betyder att skogstransporterna kostar . Ett bra vägnät gynnar över huvud taget den befintliga företagsamheten och förbättrar t ex möjligheterna för turistnäringen. Mot denna bakgrund anser vi att en omfördelning av ekonomiska resurser för investeringar i vägnätet måste ske. En större del måste komma länsvägnätet till godo. En upprustning av detta vägnät har stor betydelse för att förbättra infrastrukturen i regionalt utsatta landsdelar. bör därför begära att ett tioårigt program tas fram för förstärkning och beläggning av återstående grusvägar i länsvägnätet. En sådan satsning skulle visa en vilja från samhällets sida att förbättra förhållandena i utsatta regioner. Den skulle bidra till att skapa optimism och framtidstro och vara till nytta för hela landet. Vattenkraften - en regional resurs Vinsterna från vattenkraften skulle kunna få stor betydelse för utvecklingen av närings- och samhällsliv, framför allt i norrlandslänen. Öppnande av möjligheterna att använda vinsterna från vattenkraften i produktiva regionalpolitisk! motiverade investeringar i stället för att täcka investeringar och förluster i kärnenergiproduktionen är desto mer motiverade med hänsyn till att den kommunala beskattningen av juridiska personer tagits bort. har tidigare föreslagit att en del av vattenkraftsvinsterna skall återföras till vattenkraftkommunerna för bl a utveckling av näringslivet. Vi har vidare föreslagit - som ett led i strävandena att stärka näringsliv - att ett särskilt norrbottniskt energiföretag bildas. Den regionalpolitiska utredningen har fått i uppdrag att pröva formerna för hur en del av vattenkraftvinsterna skall kunna återföras till de områden där vattenkraften produceras. Vi anser att beslut omgående skall fattas så att berörda regioner får del av vinsterna från vattenkraften. Enligt vår mening bör en del av vattenkraftens vinster återföras redan fr o m . En vinstandel på /kWh bör avsättas för detta ändamål. Den årliga genomsnittliga intäkten av en sådan avgift blir ca . Med vattenkraftproduktionen som utgångspunkt blir intäkterna . Från avgiftsskyldighet bör små vattenkraftverk med en effekt understigande 1 500 kW undantas. Intäkterna från avgiften skall återföras till kommuner i de län där vattenkraften produceras. Det bör ankomma på att fördela medlen till kommunerna med beaktande av utbyggda vattenkrafttillgångar och behov av regionalpolitisk! stöd inom en viss kommun. skall handhas av kommunala företrädare och användas till uppbyggnad av Mot. 1988/89 infrastrukturen och näringslivet. Regeringen bör senast i samband med att kompletteringspropositionen presenteras återkomma till med förslag av ovan redovisad innebörd. Vi har i annat sammanhang föreslagit en uppdelning av i fem självständiga regionala bolag. En uppdelning i fem regionala bolag av skulle på flera sätt kunna medverka till en positiv regional utveckling för hela landet. Förslaget innebär också bl a att ett särskilt energiföretag för bildas. Detta skulle underlätta möjligheterna att ge regionen del av den framtida avkastningen från vattenkraften. Lokalisering av statlig verksamhet kräver att beslut om förutsättningar och prioriteringsordning för omlokalisering av statliga myndigheter skall tigga fast och fullföljas. Detta bör ges regeringen till känna. Minska den centrala förvaltningen, decentralisera funktioner - motverka byråkratin! Enligt vår mening är en betydelsfull del i utvecklingen mot ett decentraliserat samhälle att beslut och befogenheter läggs så nära dem det berör som möjligt. En decentralisering av funktioner från den centrala nivån till länsoch kommunnivå bör ske. En reducering av centrala uppgifter medför att ansvar och kompetens flyttas över till den regionala nivån. Utvecklingen har emellertid i bl a inneburit att den statliga centrala myndighetsorganisationen kraftigt har expanderat både vad avser antal myndigheter och storlek. Många av dessa myndigheter har fått en onaturlig storlek och tillskansat sig en betydande makt. Myndigheterna har medverkat i byråkratiseringen av samhällslivet och har genom tunga regelsystem fördyrat verksamheter. Enligt vår mening måste nu ett aktivt och systematiskt arbete komma till stånd för att minska de centrala myndigheterna både vad avser storlek och inflytande. Otidsenliga uppgifter måste utmönstras. En medveten decentralisering av uppgifter måste ske till kommuner och län. Den kunnighet och erfarenhet som präglar kommun- och länsförvaltningar talar entydigt för en radikal minskning av den centrala förvaltningen. Vi föreslår därför att de statliga verkens centrala administration minskas, och uppgifter och funktioner förs över till län och kommuner. Målsättningen bör vara att antalet tjänster på central nivå halveras genom successiv decentralisering av funktioner. Omfattningen kan dock variera beroende på hur stor central administration myndigheterna har och det decentraliseringsarbete som tidigare bedrivits. Ett förslag med denna inriktning bör snabbt tas fram. Förslaget skall främst ses som en avbyråkratisering som ger förutsättningar för en bättre och effektivare verksamhet inom viktiga samhällsområden. Det har emellertid även stor betydelse för strävandena att åstadkomma en positiv regional utveckling. Betydelsen av att i större utsträckning lägga ut arbetsuppgifter från den Beskattningen sorn ett instrument för regional utveckling Den kommunala skatteutjämningen har mycket stor betydelse för många regionalt utsatta kommuner i olika delar av landet. I avvaktan på en mer genomgripande skatteutjämningsreform föreslås i en särskild motion förbättringar av det gällande skatteutjämningssystemet. Vårt förslag innebär att de mest utsatta kommunerna får ett ökat ekonomiskt stöd -1,och därmed en förstärkt ekonomisk situation. Det har i debatten framförts olika förslag till förändringar av beskattningen för att stimulera en inflyttning till inlandskommunerna. Vid sidan av förstärkta bidrag till den kommunala skatteutjämningen och ökat kommunalt grundavdrag har även förslag om minskad statlig beskattning grundade på regionalpolitiska skäl framförts. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att i det pågående utredningsarbetet beakta i vilka former skatteinstrumentet kan utnyttjas som ett medel för att nå en bättre regional balans. Detta bör ges regeringen till känna. Socialdemokraterna har föreslagit att avdragsrätten för arbetsresor kraftigt skall försämras. Enligt uppfattning är detta oacceptabelt. Vi anser tvärtom att reseavdragen måste bli rättvisare. Vi utvecklar detta i en särskild kommittémotion. Med anledning till det ovan anförda hemställes 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av en decentralistisk inriktning av regionalpolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att politiken på alla samhällsområden bör utformas så att storstädernas andel av befolkningen långsiktigt hålls oförändrad, 3. att hos regeringen begär en kartläggning av befolkningskoncentrationens negativa miljöeffekter för storstadsmiljön och att regeringen därefter återkommer till med förslag om ett åtgärdsprogram för att förbättra storstadsmiljön i enlighet med vad som i motionen anförts, centrala nivån till kommun- och länsnivå understryks av att expansionen inom den offentliga sektorn i varit mycket kraftig . Inom länen bör en liknande process ske genom en decentralisering av olika länsfunktioner till både kommuner och kommundelar. Sammantaget innebär en omlokalisering av offentliga centrala enheter och funktioner till läns- och kommunnivå att kompetens och kunnande förstärks. Besluten kommer närmare den de berör och därigenom minskar byråkratin. Betydande positiva regionala sysselsättningseffekter nås. 4. att som sin mening ge regeringen till känna vad i Mot. 1988/89 motionen anförts om vikten av att insatserna på alla politikområden A435 underordnas de regionala målen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de negativa effekterna av överflyttningen av ansvaret för folkbokföringen från till de lokala skattemyndigheterna,1 ] [att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om den ekonomiska politikens inriktning och betydelse för möjligheterna att nå målet regional balans,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildningsväsendets utformning och inriktning för den regionala utvecklingen,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av goda kommunikationer för den regionala utvecklingen,4]