mot · GC02Ub834 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub834 av m. fl. (m) Budgetfrågor rörande utbildningen I vår partimotion om utbildningspolitiken redovisas den inriktning vi vill ge ett reformprogram för , gymnasieskolan och den högre utbildningen. De reformer vi föreslår syftar till att utveckla en utbildning där kunskapsinhämtande, färdighetsträning och respekt för den enskilde är självklara utgångspunkter. Moderata samlingspartiets ekonomiska politik utgår från förutsättningen att samhället så litet som möjligt bör ingripa i enskilda människors liv. Var och en bör ha möjlighet att i största möjliga utsträckning efter egna prioriteringar välja hur man skall disponera sina resurser. Samhället skall åta sig ansvar för en grundtrygghet på olika områden men samhällsingripandet bör begränsas till att omfatta denna grundnivå. Svensk skola förfogar över internationellt sett stora resurser. kan konstateras att de resultat som skolan presterar inte är på den höga nivå som resurserna motiverar. Elever som inte får egna och aktuella läromedel, skollokaler som förfaller och i vissa fall klassas som hälsovådliga och lärare som flyr yrket talar också ett annat språk. Skolans kris beror således inte på bristande resurser. Den beror på att pengarna i alltför liten utsträckning satsas på det som är skolans huvuduppgift - att förmedla kunskaper och färdigheter. För att lyckas med detta krävs välutbildade lärare, ändamålsenliga lokaler, god tillgång på bra läromedel och att resurserna satsas på undervisningen som sådan. Skolan skall organiseras så att större hänsyn tas till elevers olikhet och deras olika intressen. Den socialdemokratiska skolpolitiken har inte utformats så att hänsyn tas till elevers olika behov. Centraliseringsivem och det förmenta jämlikhetstänkandet har medfört att en omfattande och resursslukande byråkrati byggts upp. Resurser har dessutom slussats från undervisningen till andra uppgifter. Bidragen har konstruerats så att kommunerna stimulerats att anslå ytterligare medel för dessa ändamål. Det är därför inte förvånande att regeringen föreslagit att ökningen av statsbidragen till lärarlöner skall minskas med 167 miljoner. Förslaget leder, om det genomförs, till att undervisningen drabbas som annan verksamhet i skolan får fortsatt eller t.o.m. ökat stöd. Det är en politik som leder till att skolans kvalitets- och kostnadsproblem förstärks. I samband med riksdagsbehandlingen av regeringens förslag till s.k. utgiftstak för lönekostnaderna framhöll moderata samlingspartiet att en förutsättning för att ett sådant skulle kunna fungera bl.a. var att myndigheterna kunde disponera sina resurser på ett friare sätt . Denna förutsättning finns inte på skolområdet . Statsbidragen till skolan bör läggas om. Principen bör vara att skolan får ett visst anslag för varje elev, och att det är kommunen och skolan som själv fattar beslut om hur detta anslag skall användas. Ett sådant anslagssystem öppnar för en ny frihet för föräldrar och elever att själva välja skola och skolform. Bidragssystemet skall ge skolan och lärarna stor frihet att själva diponera resurserna. Detta kräver i sin tur en radikal minskning av de regler som styr skolans verksamhet. Vi har i en annan motion föreslagit att ett nytt bidragsystem införs från /93. Vi anser att bidraget skall utformas så att det följer eleverna till den skola som elever och föräldrar valt. Vi föreslår också radikala förändringar av det regelsystem som styr skolans vardag. Det innefattar bl.a. ett statsbidrag som följer elevens val av skola och minskade regler som skapar möjligheter att lokalt organisera skolundervisningen så att skolans kunskapsmål kan uppnås. Vår strävan är att flytta besluten från politikerna och till den enskilde. Vi föreslår därför besparingar som gör det möjligt att sänka skatterna och minska den offentliga sektom. Våra besparingar har inom utbildningssektorn utformats så att de i första hand innebär minskningar på anslagsposter som avser administrativa delar av verksamheten. Bland besparingarna kan urskiljas följande huvudgrupper: Minskad administration och byråkrati. Minskningar föreslås för , länsskolnämnderna samt för . Bland de bidrag som föreslås avskaffade är bidragen till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Ingen statlig uppgift. Bidraget för utveckling av samlad skoldag föreslås avskaffat eftersom det bör vara en uppgift att svara för skoldagens utformning. Enligt vår grundsyn är det möjligt att göra utbildningen bättre med mindre resurser. Vi har i vår partimotion ang. utbildningspolitiken redovisat den inriktning vi vill ge arbetet i skolan. I stark sammanfattning är våra förslag beträffande skolan: mål som sätter kunskaper och färdigheter i centrum. Målen skall formuleras så att skolans uppgift blir tydlig och möjlig att genomföra. Betyg som redovisar kunskaper och färdigheter i relation till läroplanens krav. Betyg ger information och stimulans. Antalet betygssteg bör vara fler än fem. Betyg skall första gången ges vid utgången av lågstadiet. Betyg skall kunna kompletteras. Betyg kan användas som urval men andra urvalskriterier skall kunna förekomma vid vissa utbildningar. Ett statsbidrag sorn föyer elevens val av skola. De resurser den svenska skolan förfogar över står inte i proportion till utbildningsresultaten. Dessa rikliga resurser borde, använda i ett annat mönster, kunna ge ett betydligt bättre resultat. Det gäller att klart ange skolans mål, att minska regleringen och överlåta åt skolans personal att genomföra undervisningen i de former man lokalt finner lämpliga samt att ge elever och föräldrar rätten att själva fritt välja skola. Mindre krångel och färre regler. För att skolan skall kunna organisera utbildningen på det sätt som bäst leder till att alla elever får goda kunskaper skall antalet regler minskas. Man måste få möjlighet att lokalt bestämma hur man vill arbeta. En tidigare skolstart. Barn är nyfikna, vetgiriga och villiga att lära. Detta bör vara vägledande för innehållet i den verksamhet vi erbjuder dem. Rätt avpassad stimulans i skolan skall syfta till att varje vaije barns möjligheter utvecklas. Ökade möjligheter att väya inriktning och studiekurs efter intresse. Elevernas förutsättningar att lyckas i sina studier ökar om de kan välja kurs efter eget intresse. Valmöjligheter skall inte begränsas till vissa ämnen utan fördjupning skall kunna förekomma även i ämnen i den ordinarie timplanen. Genom att välja inslag av självstudier ökas möjligheterna till individuella studieprogram. Skolan skall tillsammans med eleven och föräldrarna redan vid skolstarten upprätta en studieplan för varje elev. En fristående organisation för utvärdering av skolresultaten. En fristående organisation för utvärdering bör skapas. Det är inte lämpligt att den organisation som ger verksamheten dess förutsättningar också svarar för utvärdering av resultaten. Vi anser att de riktlinjer som bör gälla för skolans styr- och anslagssystem skall utformas utifrån följande principer: Bidragssystemet skall vara administrativt enkelt och lätt att överblicka. Gränserna mellan vad som skall vara statens respektive kommunernas ansvar skall vara tydliga. Administration och byråkrati skall minimeras så att resurserna i första hand används för den direkta utbildningen. I det följande redovisar vi de budgetmässiga förändringar vi förordar i förhållande till regeringens förslag: Från anslaget utgår medel till löntagarorganisationerna dels för deras verksamhet med skolinformatörer, dels för information om utbildning och rekrytering av handledare för elever på arbetsplatserna. i" 1988/89. Vi anser att löntagarorganisationerna bör kunna bedriva denna verksamhet i önskad omfattning utan specialdestinerade anslag. Vi föreslår att anslagsposten slopas, vilket innebär en minskning med . Vi räknar med en fortsatt rationalisering av de administrativa uppgifterna och beräknar därför en besparing på anslaget med . Stöd för utveckling av skolväsendet Utvecklingsstödet består av medel för länss ko Inämndernas verksamhet för främjande av lokalt utvecklingsarbete samt bidrag till kommunernas lokala skolutveckling, till försöks- och utvecklingsarbetet inom gymnasieskolan samt till länsskolnämndernas medverkan i skolledarutbildningen. Erfarenheten visar att det regionala stödet till skolutveckling inte har givit de resultat som avsågs när bidraget infördes. Vi föreslår därför att detta bidrag avskaffas. Anslaget föreslås minskat med , varav avser anslaget för genomförande av utvidgad försöksverksamhet med treårig yrkesinriktad gymnasieutbildning. Vi anser att verksamheten vid kan begränsas till insatser som avser stöd för utveckling av läromedel för handikappade och för vissa mindre grupper där marknaden inte kan tillgodose efterfrågan. Vi föreslår att anslaget till SIL reduceras med . Regeringen föreslår att anslås för två arbetsstipendier om samt för kostnader för granskning och erforderlig administration. Förslaget illusterar väl hur de administrativa utgifterna i skolstaten tillåts breda ut sig. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet Statens stöd till forskning bör i största möjliga utsträckning vara fritt från statlig styrning. Det är en styrka för hela samhället att universiteten kan fullgöra sin kritiska funktion. Vi har mot denna bakgrund tidigare föreslagit att de medel som fördelas via s.k. sektorsorgan, d.v.s. departement och myndigheter, förs direkt till fakultetsanslagen. Till anslaget B7. Av dessa medel används ca hälften till forskning om förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Vi anser att sådan forskning skulle gynnas av att resurserna för den på inomvetenskapliga grunder bedrivna samhällsvetenskapliga forskningen ökas. Vi föreslår därför att överförs från anslaget B7. till anslaget D19. Under anslaget ryms anslag för arbete i anslutning till utvecklingsarbetet rörande de yrkesinriktade linjerna. Vi avvisar en utvidgad försöksverksamhet och föreslår en minskning av anslaget med . har forskningen dokumenterat sambandet mellan å ena sidan goda ämneskunskaper hos lärare och å andra sidan trygghet och framgång i lärarrollen. Eller med vanligt språkbruk; kunniga lärare trivs i arbetet och håller bra lektioner. Detta erkännande av kunskapernas betydelse för att få en bra undervisning hade kanske kunnat anas även utan forskning. Emellertid har skolpolitiken dessvärre fått ett sådant innehåll att alltför mycket lastas över på skolan och lärarna. Vi har i vår motion om utbildningspolitiken föreslagit att skolans uppgifter renodlas och att goda kunskaper och färdigheter sätts i centrum. I konsekvens härmed anser vi att bör uttala att man i lärarnas fortbildning skall prioritera ämnesfördjupning och kvalitet i utbildningen. Särskilda insatser inom skolområdet I detta anslag har sammanförts medel avseende åtgärder för elever med handikapp, särskild undervisning samt medel för särskilda åtgärder i och gymnasieskolan. Vi anser att en mindre del av resurserna för stöd av handikappade elever bör fördelas av länsskolnämnden efter kommunernas skiftande behov. I övrigt bör kommunerna själva disponera resurserna för de insatser man lokalt finner mest angelägna. Vi föreslår således att överförs till den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen under anslagsposten Bil. har vi föreslagit att länskolnämndens betydelse vid fördelning av statliga resurser skall tonas ner. Vidare har vi föreslagit att ett nytt anslag inrättas avseende ågärder för de handikappades speciella behov. Vi upprepar detta förslag och föreslår att anslaget BIO. benämns Regionala åtgärder för elever med handikapp. Det skall användas till berörda länsskolnämnders insatser för barn och ungdomar med olika former av handikapp inom det allmänna skolväsendet. Vi beräknar för detta anslag. Bidrag till driften av grundskolor m.m. Regeringen har under denna anslagspost redovisat sin ambition att göra en besparing genom att reducera veckotimpriserna med en procent. Vi anser att en sådan besparing har en helt felaktig inriktning. Det beslut fattar måste i stället leda till att undervisning och därmed kvaliteten i skolan ökar. Bidragen till den samlade skoldagen har i stort inte inneburit att elevernas skoldag fått det innehåll som avsåg. Vi föreslår att det statliga stimulansbidrag som utgår för utvecklingsarbete med frågor rörande den icke-timplanebundna delen av skoldagen avskaffas. Beloppet uppgår till . Minskade kommunala utgifter på mångdubbelt detta belopp kan åstadkommas om den samlade skoldagen med flera aktiviteter upphör. Av den s.k. förstärkningsresursen skall enligt nuvarande regler användas för undervisning medan resterande används till andra insatser under skoldagen. Vi föreslår att den icke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen minskas med och att beloppet överförs till den del av förstärkningsresursen som avser undervisning. Vi föreslår att bidraget till kulturverksamhet i skolan utgår. Enligt vår mening måste kulturfrågor vara en integrerad del av all undervisning i skolan. Skolans ansvar för att medverka till att skapa intresse för litteratur och kultur är central och självklar. Särskilda bidrag för denna verksamhet kan få den att framstå som något som inte kan genomföras utan särskilda resurser. Det särskilda anslaget för lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet och högstadiet skall enligt vår mening utgå. Föreslagna medel är . Behovet av särskilda insatser kommer att öka ju längre den socialdemokratiska skolpolitiken får fortgå. Vår utgångspunkt är en annan. Genom att skolans resurser satsas på den centrala undervisningen kommer behovet av punktinsatser att minska. De ovan redovisade besparingarna jämte överföring från anslaget BIO skall användas till förstärkning av den direkta undervisningen. Vi har i vår utbildningspolitiska motion redovisat att kommunerna själva bör avgöra om de resurser som ställs till förfogande skall användas för en minskning av klassernas storlek eller om man bör vidta andra åtgärder. De belopp som kommunerna direkt förfogar över inom ramen för den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen ökar med våra förslag med sammanlagt . Vi föreslår vissa förändringar av formerna för undervisning i hemspråk. Undervisningen bör effektiviseras genom att eleverna så långt möjligt sammanförs i större grupper. Det är också angeläget att undervisningen organiseras så att elevernas möjligheter att följa den ordinarie klassens undervisning störs så litet som möjligt. För barn som kommer till i tidig ålder eller är födda här förordar vi att hemspråksundervisningen koncentreras till förskole-, låg- och mellanstadietiden. För invandrarbarn som kommer hit i senare åldrar får hemspråksundervisningen anpassas efter de individuella behoven. En översyn av reglerna för hemspråksundervisning och en förändrad organisation bör kunna ge en besparing på . Av praktiska skäl är det emellertid inte möjligt att åstadkomma den fulla besparingseffekten /90. Det av regeringen föreslagna anslaget för hemspråksundervisning och stödundervisning i svenska bör för det kommande budgetåret minskas med . Den kompletteringsutbildning som motiveras av beslutet om en ny grundskollärarutbildning och som syftar till att ge alla lärare en gemensam grund läggande lärarkompetens föreslås finansierad dels genom ett nytt anslag om dels genom att resurser för lokalt utvecklingsarbete tas i anspråk för detta ändamål. Vi anser inte att den planerade fortbildningen har rätt inriktning. De anslag som regeringen vill anvisa för utbildningen bör användas för att stärka och fördjupa lärarnas ämneskompetens. Detta bör ge regeringen till känna. Bidrag till driften av gymnasieskolor m.m. Regeringen föreslår en minskning av intagningsplatserna för gymnasieskolan med 2 000 platser. Detta sker utan redovisning av några särskilda motiv. Vi finner detta anmärkningsvärt eftersom förutsåg ett behov som med 2 000 platser översteg det man nu föreslår. Allt fler ungdomar väljer gymnasieutbildning direkt efter . Det är angeläget att kunna möta deras behov av utbildning. Eftersom inga motiv anförts för en minskning av antalet platser föreslår vi en ökning av intagningsvolymen med 2 000 platser i förhållande till regeringens förslag. Resurser för denna utökning av antalet gymnasieplatser erhålls genom att anslaget för kommunernas uppföljningsansvar minskar med motsvarande belopp. I sammanhanget kan noteras att kostnaderna per capita är långt större i uppföljningsansvaret än för dem som går i gymnasieskolan. Vi har i vår motion om utbildningspolitiken redovisat vilken inriktning den yrkesinriktade utbildningen bör ha och hur den bör organiseras. Vi har också angivit våra skäl för att inte öka försöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning. Vi avslår utökad försöksverksamhet vilket leder till ett minskat medelsbehov av . Regeringen beviljar inte SÖ:s framställning om för skolledningsresurser vid glesbygdsgymnasier med s.k. samordnade timplaner. Med hänsyn till dessa skolors betydelse för både elever och lokalsamhälle anser vi att förslaget bör tillstyrkas. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m. Vi anser att det skall vara ett kommunalt åtagande att förse gymnasieskolan med den utrusning som krävs för att bedriva en modern undervisning av hög kvalitet. Vi vill i detta hänseende jämställa gymnasieskolan med och föreslår i konsekvens härmed att anslaget avvecklas. Vårt förslag innebär en besparing på . Bidrag till utbildning för vuxna Vi anser det självklart att grundutbildning för vuxna (grundvux) och möjligheten för alla att skaffa sig grundskolekompetens bör prioriteras inom den kommunala vuxenutbildningen. Förändringar inom arbetslivet innebär ökade krav på utbildning. Komvux måste organiseras så flexibelt att organisationen kan möta nya krav. Undervisningen i ungdomsskolan bör så långt som möjligt undgå besparingar. En omdisponering av resurserna för vuxenutbildningen blir därmed av statsfinansiella skäl oundviklig. Mot denna bakgrund nödgas vi lägga förslag om besparingar på detta anslag. Det är emellertid enligt vår mening möjligt för de olika anordnarna av vuxenutbildning att åstadkomma betydande besparingar genom en samordning och effektivisering av insatserna. Vi föreslår att anslaget ligger kvar på samma nivå som innevarande budgetår och gör därmed en besparing på anslaget till komvux med . Studieförbundens verksamhet ingår i vuxenutbildningen. Vi nödgas därför göra omprioriteringar även på detta område. vill vi erinra om att de besparingar vi föreslår på statens budget skall användas till skattesänkningar. Med mer pengar kvar efter skatt kan den enskilde själv bestämma vad han eller hon vill lägga sina pengar på. Våra förslag till besparingar görs på ett sådant sätt att statens styrning av studieförbundens verksamhet minskar och studieförbunden får jämförbara arbetsvillkor. styr studieförbundens inriktning genom att tilläggsbidrag utgår förutom till studiecirklar i glesbygd samt cirklar med handikappade deltagare även för studier i samhällsinriktade ämnen, svenska och matematik. Vi anser denna styrning av folkbildningsarbetet vara felaktig. Vi föreslår därför att samtliga tilläggsbidrag dras in utom de som berör cirklar med handikappade deltagare eller de som bedrivs i glesbygd. Studieförbunden har möjlighet att arrangera studiecirklar där vatje sammankomst innehåller . Denna möjlighet är emellertid begränsad genom att inte alla sammankomster i en enskild studiecirkel får ha denna längd. En sådan begränsning fyller ingen funktion. I stället förhindras en ur pedagogisk synvinkel ändamålsenlig organisation av vissa verksamheter. Vi föreslår att studieförbunden får rätt att organisera studiecirkelsammankomster så länge verksamheten ryms inom den ekonomiska totalram som beslutar. Till anslagsposten Bidrag till studiecirklar föreslås en ökning med genom att antalet bidragstimmar samt att schablonbidragen ökas. Vi föreslår att anslagsposten hålls oförändrad och gör en besparing på motsvarande belopp. Utöver detta föreslår vi att tilläggsbidraget om som organiseras inom ramen för en fri resursanvändning inte beviljas. Besparingen uppgår därmed till . Bidraget till kulturverksamhet bör minskas med , d.v.s. minskas från regeringens föreslagna till . Statsbidraget till kursplanebundna universitetscirklar är avskaffat . Dessa studiecirklar fungerade på ett utmärkt sätt som spridare av akademisk bildning och utbildning. Ledare för dessa cirklar var oftast lärare anställda vid universitet och högskolor. Vi föreslår att kursplanebundna universitetscirklar återigen skall bli bidragsberättigade och att studieförbunden erhåller ett i förhållande till övrig cirkelverksamhet förhöjt bidrag för denna verksamhet. Sammanlagt föreslår vi att anslaget jämfört med regeringens förslag minskas med . Regeringen föreslår att av medel från vuxenutbildningsavgiften skall användas för att delvis finansiera anslaget C4. Bidrag till studieförbunden m.m. Vi yrkar att ytterligare av dessa medel används på samma sätt. Dessa medel bör tas dels från anslaget C7. Bidrag till viss central kursverksamhet, , dels från anslaget E5. Vuxenstudiestöd m.m., , samt dels anslaget E6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar, . Bidrag till viss central kursverksamhet Från anslaget finansieras vissa organisationers, bl.a. löntagarorganisationernas, centrala kursverksamhet. Vi anser att organisationerna själva bör svara för sina kostnader. Anslaget bör därför avvecklas. Regeringen föreslår att anvisas till denna kursverksamhet. Medlen finansieras via vuxenutbildningsavgiften. Vi överför dessa medel till anslaget C4. Bidrag till studieförbunden m.m. och högskolor skall vara fria centra där kunskap vidmakthålls och ny kunskap erövras. Högskolorna skall i reell mening förfoga över och planera för sina resurser för att kreativitet, nytänkande och dynamik skall ges det utrymme som krävs för att upprätthålla hög kvalitet inom grundutbildning, forskarutbildning och forskning. Det är väsentligt att högskolan har egna obundna basresurser för att låta inomvetenskapliga bedömningar råda över verksamheten. Vi har i vår partimotion angående utbildningspolitiken föreslagit förändringar som syftar till att högskolorna skall ha större möjligheter att själva disponera sina resurser. Kostnaderna per studerande uppvisar stora variationer beroende på var utbildningen bedrivs. För t.ex. psykologlinjen redovisas en kostnad per årsstudieplats om vid medan genomsnittsbeloppet för universiteten uppgår till något mer än . Även om vi förespråkar en stor frihet för de enskilda högskolorna anser vi det befogat att begära en redovisning av orsakerna till de stora variationerna i kostnader per studieplats. Vissa särskilda utgifter inom högskolan Under anslaget beräknas bl.a. medel för internationalisering. Regeringen föreslår en ökning av anslaget Information och systemkostnader för datorsystem för central antagning med samt medel för administrativt utvecklingsarbete med . Vi avstyrker dessa båda delposter om sammanlagt . Vi föreslår i stället en fördubbling av anslaget för internationalisering till . För att få en dynamik i fördelningen anser vi att anslaget bör fördelas av UHÄ i samverkan med rektorskonventet. Vi föreslår vidare att överförs till anslaget D12. Vi föreslår att ett nytt anslag inrättas för "Information och stipendier för att främja samverkan med EG". Vårt förslag innebär att ytterligare medel bör anvisas utöver de som föreslås för internationalisering under anslaget D6. Vi har i flera av våra övriga motioner framhållit betydelsen av att får ett så nära samarbete som möjligt med den Europeiska Gemenskapen EG. Vi anser det motiverat att anvisa särskilda medel för att öka informationen och kontakterna med EG. Anslaget bör kunna användas för stipendier och för olika organisationers medverkan i att sprida information om EG och EG-samarbetet. Vidare bör i första hand biblioteken vid universitet och högskolor ha referensbibliotek som behandlar aktuella frågor rörande EG.