mot · GC02Jo733 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo733 av och (båda c) Ökat stöd till ängs- och hagmarker Naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, , är inne på sitt tredje år. Det statliga stödet uppgår 1988/89 till 20 milj. kr. fördelat lika mellan och lantbruksstyrelsen. Regionalt är det länsstyrelserna och lantbruksnämnderna som hanterar medlen. är det enskilda län som har störst areal naturbetesmark. Den inventering av ängs- och hagmarker som pågår i landet har inventeringssäsong bekräftat detta. För del är resultatet över förväntan. Efter att ca hälften av länet är inventerat redovisas 8 500 ha naturligt gräsbärande mark. Denna areal har klassats vara av sådant värde att stöd till betesdrift borde utgå. Resultatet är inte lika positivt på andra håll i landet. Det är angeläget att påskynda insatserna för att bevara de artrika ängs- och hagmarker som finns kvar. Speciellt viktigt är detta i och norra då man här fortfarande kan uppleva hur landskapsbilden är påverkad av naturbetesmarkerna. av landets arealhagmarker finns inom detta område. Flera arter som är starkt hotade har här sin bästa chans att överleva landskapsomvandlingen. Några exempel är finaögontröst, späd ögontröst och fältgentiana. Det bidrag som betalats ut i har uppgått till 1,5 milj. kr. varav staten svarat för 1 milj. kr. och kommunerna för 0,5 milj. kr. Avtal omfattande finns med 500 djurhållare som svarat för att drygt 6 000 ha betesmarker ännu får rätt vård. Behovet är större, och dessutom bör ersättningsnivån höjas betydligt. För det fortsatta arbetet med att rädda ängs- och hagmarkerna är det viktigt att statens bidrag ökar tills man når den nivå att all kvarvarande florarik, ogödslad och betad naturligt gräsbärande mark kan få arealbidrag. Det har uppskattats att högst 100 000 ha av landets 480 000 ha betesmarker har en sådan flora att stöd bör utgå. Arealbidraget bör liksom administreras av länsstyrelsernas miljövårdsenheter. Den del av Nolaverksamheten som hanteras av lantbruksnämnderna bör helt inriktas på att användas för bidrag till material som stängsel, dricksvattenanordningar och liknande för att underlätta betesdrift. Enligt budgetpropositionen sänks statens medverkan via lantbruksstyrelsen från 10 milj. kr. till 5 milj. kr. Minst oförändrad nivå är nödvändigt. Förutom de medel som finns tillgängliga på och lantbruksstyrelsen har även och vissa anslag som kan sägas vara inriktade på odlingslandskapet. Dessutom används en del av anslaget för skötsel av naturreservat m.m. till att teckna avtal med djurhållare om betesdrift inom skyddade områden. Sammanlagt ytterligare ca 5 milj. kr. kan genom dessa anslag användas för bibehållandet av ett variationsrikt, öppet och artrikt odlingslandskap med starka bevarande intressen. har /90 äskat 20 milj. kr. för verksamheten under anslagspost B 6. De två närmaste åren därpå har man aviserat ett behov på 25 resp. 30 milj. kr. Ambitionsnivån för har varit att 60 000 ha betesmark skall kunna vårdas med hjälp av Nolamedel. Det motsvarar ca en åttondel av landets totala betesmarksareal. Enligt framkomna uppgifter från den pågående ängs- och hagmarksinventeringen kan man räkna med att det finns högst 100 000 ha naturvårdsmässigt god hagmark kvar. En rimlig nivå är att all mark med kvarvarande ursprunglig flora kan erbjudas stöd för fortsatt betesdrift. Enligt rådande anvisningar för verksamheten ges bidrag med högst /ha. Till detta kommer materialbidrag för stängsel. Resultatet har 1988 varit att kontrakterad areal har stötts med /ha i genomsnitt. Denna summa bör öka så att det blir ekonomiskt intressant att beta naturbetesmarkerna i första hand och inte som i sista hand. En nivå på /ha är en realistisk siffra i Nolastöd. Det innebär att statens engagemang bör ha vuxit till storleksordningen 50-100 milj. kr. Enligt budgetpropositionen skall ingen ökning av Nolaverksamheten ske genom anslag B 6 till . Det är föreslaget oförändrat 10 milj. kr. Det är helt oacceptabelt att låta en ny verksamhet avstanna i uppbyggnadsskedet som sker. 1 takt med att inventeringen av ängs- och hagmarker i visar på värdefulla naturbetesmarker bör anslaget ökas. Även anslaget för till lantbruksstyrelsen som föreslagits halveras bör räknas upp. Det är önskvärt att anslaget är kvar på minst oförändrad nivå, 10 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar höja anslagsposten B 6 till med 10 milj. kr. till 37,5 milj. kr. för utökning av Nolaverksamheten under /90, 2. att beslutar höja anslaget för Nolaverksamheten till lantbruksstyrelsen från 5 milj. kr. till 10 milj. kr. () () 1988/89 Jo733