ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02So300 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :So300 av och (båda fp) Bidrag till alkoholfria aktiviteter Den svenska alkoholpolitiken syftar bl.a. till att skydda ungdomen från alkohol och medverka till att alkoholdebuten - om den sker - sker . Langningen av alkoholdrycker utgör härvid det kanske största hindret. Olika åldersgränser för inköp respektive servering är ett annat problem i sammanhanget. Vad gäller langningen förefaller den i mycket stor utsträckning vara ett verk av föräldrar till underåriga ungdomar och i övrigt ett resultat av att de alltför unga har äldre kamrater, som kan köpa alkohol åt de yngre. Förfarandet är inte tillåtet, varför ytterligare lagstiftning varken är nödvändig eller torde vara särskilt meningsfull. I stället finns all anledning att se över vilka förebyggande insatser myndigheterna gör. Förvisso kanaliseras relativt stora pengar till förebyggande och drogfria ungdomsprojekt av allehanda slag, företrädesvis via . De allra flesta anslag går till någon form av föreningar. Dessa gör oftast ett bra arbete och skapar många alkoholfria miljöer, men det är svårt att nå ungdomar i kategorin föreningslösa. Lovvärda insatser har gjorts bland ungdomar med delvis privatfinansiering. Här kan t.ex. nämnas verksamheten i i och lokala musikaktiviteter runt om i landet. Här rör det sig om att fånga upp ungdomar, som inte nås av nykterhetsorganisationer, idrottsföreningar, fritidsgårdar m.m. Det är ostridigt att de aktiviteter som på detta sätt understötts har avlett intresset att komma över alkohol hos många ungdomar. Särskilt kan nämnas framgången med det i hög grad näringslivsstödda projektet i under slutet av sommarlovet. Langningsproblemet bör också attackeras genom mer målmedvetna insatser, riktade mot föräldrar och äldre ungdomar. är langning - precis som hembränning - ett brott, som den allmänna opinionen intagit en förlåtande hållning till. Genom en medveten strategi, utformad i samarbete mellan t.ex. socialstyrelen, skolan, polisen, Systembolaget, , idrottsrörelsen och grupperingar av i traditionell mening föreningslös ungdom, bör man kunna göra langningsproblemet betydligt mindre och göra stora alkoholpolitiska framsteg. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information om langning och bidrag till alkoholfria aktiviteter. () () 1988/89 So300
mot · GC02So303 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: So303 av m. fl. (m) Vården av yngre brottslingar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Ju816 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om statligt huvudmannaskap för § 12-hem på sätt som anges i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om vidgade möjligheter till vistelse på låsbar enhet på § 12-hem på sätt som anges i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om särskilda § 12-hem under huvudmannaskap på sätt som anges i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om sociala myndigheters möjligheter att ingripa mot unga som begår brott på sätt som anges i motionen. () () inger (m) () () () ()
mot · GC02So304 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: So304 av m. fl. (m) Omsorg om brottsoffer m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Ju817 hemställs att beslutar att i socialtjänstlagen (1980:620) införa ett särskilt avsnitt angående omsorgen om brottsoffer i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () inger (m) () () () ()
mot · GC02So306 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: So306 av och (båda mp) Ersättning för vård av anhörig Vårdkrisen är bekant för alla, och att den kommer att förvärras vet vi genom att statistiken visar att antalet mycket gamla ökar . Nya vårdformer måste prövas. Fler vårdare måste engageras. Det viktigaste är att det finns människor som vill och orkar engagera sig. Att detta sker i form av anställd personal på institutioner är inte det primära. Om vi skall kunna tillgodose det ökande vårdbehovet krävs reformer av olika slag. Med hänvisning till ovanstående hemställs [att ger regeringen till känna att anhörig ges lagstadgad rätt till förkortad arbetstid för vård av anhörig,1] dels att ger regeringen till känna att vid vård av anhörig ekonomisk kompensation, motsvarande anställning inom , skall utges som ersättning för inkomstbortfallet, dels att behovet av anhörigvård prövas enligt samma principer som behovet av hemtjänst. () () 1 1988/89: A752.
mot · GC02So309 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:So309 av och (båda c) Ökad framkomlighet för handikappade Ett grundläggande mål i den svenska handikappolitiken är att så långt som möjligt eliminera handikappets effekter i den enskildes tillvaro. En central fråga för många handikappade, särskilt synskadade och rörelsehindrade, är möjligheterna att förflytta sig. De är i sin tur en förutsättning för ett normalt socialt liv: arbete, umgänge, fritidsaktiviteter etc. Arbetet på att undanröja svårigheter härvidlag bör därför ha hög prioritet. Den bristande framkomligheten på trottoarer är ett stort, och i betydande grad onödigt, problem för synskadade och rullstolsbundna. Byggnadsställningar, trottoarserveringar, skyltar, parkerade cyklar etc skapar svårigheter, och ofta direkta olycksrisker. Allmänna ordningsstadgan skall ombesörja att det inte finns några hinder på gångbanorna, men är uppenbarligen otillräcklig. Efterlevnaden av de regler som finns är mycket bristfällig. Det kan bero på en bristande kunskap hos allmänheten, men hänger säkerligen i stor utsträckning samman med bristande tillsyn och påföljder. Det finns därför anledning för regeringen att ta initiativ för att förbättra situationen. Aktuella åtgärder kan vara förbättrad information till allmänhet, butiks- och restaurangägare m fl, en skärpt tillsyn och skärpta straffbestämmelser. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär åtgärder för att få till stånd en bättre framkomlighet för handikappade i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GC02So310 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:So310 Flera handikapporganisationer har tagit ett ansvar för att människor med funktionshinder ska kunna byta miljö och resa på semester. Eftersom landets hotell och pensionat endast i undantagsfall är anpassade och beredda att ta emot funktionshindrade, är detta nödvändigt. Det måste härvid understrykas, att anpassning inte är en fråga, som begränsar sig till dörrbredder, tröskelfrihet, tillräckligt svängrum, akustikbehandling och annan fysisk tillgänglighet. Anpassning är även beredskap och förmåga att hjälpa till med att äta, sköta hygien och i övrigt klara vardagens bestyr. Det är också att kunna - och vilja - tala med människor som själva talar svårförståeligt, uppfattar långsamt, hör dåligt eller inte hör alls. Anpassning i denna mening tycks alltjämt erbjudas endast av handikapporganisationer själva i egna anläggningar. Exempel på hotell och pensionat som ger fullständig tillgänglighet och riktig service är Hörselfrämjandets Riksförbunds (HfR:s) Granbacka i Höörs kommun i , Synskadades Riksförbunds (SRF:s) Almåsa i utanför och De Handikappades Riksförbunds (DHR:s) anläggningar Årevidden i Åre, Dellenborg utanför , , och Sommarsol i . Staten anvisar medel åt DHR och SRF för deras anläggningar. Denna finansiering över statsbudgeten inleddes /83 med en engångsanvisning åt DHR. Ytterligare engångsanvisningar följde de närmast följande åren, och därefter permanentades stödet. SRF erhåller permanent finansiellt stöd för ändamålet fr.o.m. / 87. HfR har i framställningar till regeringen begärt bidrag för sin anläggning Granbacka. Regeringen har utan motivering avslagit framställningarna. Eftersom Granbacka har motsvarande stora betydelse för hörselskadade som DHR:s och SRF:s anläggningar har för rörelsehindrade och synskadade är det enligt vår uppfattning angeläget att HfR tillerkänns bidrag till driften av Granbacka. Bidraget bör, liksom anslagen till DHR och SRF, avse anläggningens tillgänglighet och anpassning. Med hänvisning till det anförda hemställs att till kostnader för viss verksamhet för handikappade för /90 anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således tillhopa . 1988/89 So310
mot · GC02So311 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:So311 Tvångsmässigt kvarhållande enligt LVM Lagen om vård av vuxna missbrukare (LVM) har fått en utformning som gör det möjligt att oberoende av den vårdades egen vilja genomföra avgiftning, rehabilitering och vård. Många av de HIV-positiva, med gravt drogmissbruk som skäl för LVM-ingripande, kan därmed få hjälp att komma tillrätta med sitt drogmissbruk. Här föreligger dock ett betydande problem under avgiftningsfasen (som enligt lagen skall inleda LVM-ingripandet). Regelmässigt är det sjukvårdshuvudmannen som ansvarar för avgiftningen. Den möjlighet att tillämpa tvång som LVM medger föreligger inte enligt hälso- och sjukvårdslagen. Detta medför - som flera uppmärksammade exempel från bl.a. visar - att den intagne inte sällan avviker under avgiftningsfasen och att den avsedda och beslutade LVM-vården därmed inte kan komma till stånd. För att komma tillrätta med detta allvarliga förhållande borde genom t.ex. en komplettering av hälso- och sjukvårdslagen möjliggöras ett tvångsmässigt kvarhållande vid avgiftning enligt LVM. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådana regler att tvångsmässigt kvarhållande för avgiftning enligt LVM skall kunna ske vid sjukhus i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GC02So312 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :So312 av och (båda fp) En ny metod att tillrättaföra unga lagöverträdare När justitieutskottet besökte för att bl a studera samhällstjänst fick några av utskottets ledamöter träffa en ung man som valt att göra samhällstjänst i stället för att bli dömd till ovillkorligt fängelse. Han berättade bl a sin långa brottshistoria men också att han fortsatt därför att ingenting hänt. Men när han ertappats för kanske tionde gången blev han häktad och fick tillbringa i häktet . Han hade föreställt sig hur svårt det är att vara berövad friheten. Det var tillräckligt för att han beslutat sig för att göra allt han kunde för att i fortsättningen leva klanderfritt. Den korta tiden i häktet hade helt enkelt haft en avskräckande effekt. Vi menar inte härmed att ungdomsbrottslingar måste häktas för att komma på bättre tankar. Tvärtom har ju gått i spetsen för förslagen om samhällstjänst som den unge dansken nu dömts till. Men vi har berättat om hans reaktion för att illustrera en annan möjlighet att söka tillrättaföra ungdomsbrottslingar medan tid är. I har man under i några stater använt en metod som skulle kunna kallas operation övertalning av dem som har egen erfarenhet. I korthet innebär det att ett antal unga lagöverträdare tagits på endagsbesök till en sluten anstalt och där träffat samman med långtidsdömda intagna. De intagna har ställt upp och med egna ord berättat för ungdomarna om sin egen erfarenhet av det som kan bli de ungas öde om de fortsätter med brottslig verksamhet.Därtill kommer naturligtvis att ungdomarna fått se en kriminalvårdsanstalt inifrån och kunnat märka något av den tillvaro som är den dagliga för de intagna. Uppgifterna om resultaten varierar starkt och det har inte varit möjligt för oss att bilda oss en absolut säker uppfattning om hur många ungdomar som tagit så starkt intryck att de faktiskt är lagöverträdare. Vi menar emellertid att idén är värd ett närmare studium. Inom ramen för det fortsatta utvecklingsarbetet inom ungdomsvården och i arbetet på ändringar i lagen med vissa bestämmelser om vård av unga bör enligt vår mening övervägas att införa ett element av studiebesök på kriminalvårdsanstalt. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prövning av studiebesök på kriminalvårdsanstalt inom ramen för . 1988/89 So312
mot · GC02So313 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:So313 Skyldighet för Systembolaget att ta emot tomburkar Genom information och ständig påverkan försöker vi inpränta hos både barn och vuxna hur viktigt det är att hålla naturen ren och inte slänga skräp omkring sig. Tack vare ett intensivt informationsarbete är nu de flesta människor mycket medvetna om vikten av att bevara och skydda vår miljö. Allt större har också insikten blivit om behovet av hushållning med jordens resurser och av återanvändning. När aluminiumburken introducerades fick tillverkaren förbinda sig att samla in burkarna och betala ut pant för dem. Detaljhandeln gör sin insats genom att ta emot burkarna i särskilda automater, en hantering som naturligtvis kräver både personella och andra resurser. Återvinningen är nu mycket bra tack vare detta arbete och en ökad information. Det statliga monopolföretaget vägrar emellertid att ta sitt ansvar. Trots att man säljer ca 150 miljoner burkar öl vägrar man att ta emot några tomburkar. Motiveringen är att försöksverksamheten, som genomfördes på , visade mycket dåligt resultat. av burkarna återlämnades. Ett viktigt argument mot detta är att försöket genomfördes alldeles i början av hanteringen med burkar, innan människor hunnit tillägna sig vanan att lämna tillbaka dem. Situationen är nu helt annorlunda. Miljömedvetandet är väsentligt högre, panten likaså. Systembolaget hävdar också att det räcker med att livsmedelsbutikerna tar emot burkar eftersom människor tar sina burkar med sig när de handlar. Systembolaget förbiser då det faktum att en stor del av deras kundgrupp som köper burköl är ensamstående unga män utan fasta vanor i sina livsmedelsinköp. är återvinningsvolymen för aluminiumburkar . Om Systembolaget också tog sitt miljöansvar skulle den volymen kunna ökas väsentligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om att Systembolaget skall ta emot tomburkar.
mot · GC02So314 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:So314 av m.fl. (vpk) Bilstödet genomfördes en efterlängtad reformering av bilstödet till handikappade. De bestämmelser som gällde var så snäva att det endast var få som kunde komma i åtnjutande av annat än bidrag till anpassning av fordonen. För att finansiera reformen anslogs . Anslaget baserades på att antalet sökande skulle uppgå till 3 000 personer. En del av dessa skulle utgöras av nytillkommande grupper, framför allt personer upp till som står utanför arbetslivet samt föräldrar till barn med svåra funktionshinder och där barnen bor i hemmet eller vistas där regelbundet i samband med . Det har emellertid visat sig att antalet sökande av bilstöd kraftigt har underskattats. hade ca 5 000 ansökningar inkommit. Dessa motsvarade ett anslagsbehov på , d.v.s. 122 miljoner mer än det anvisade beloppet. Det förefaller emellertid inte som att det är de till bilstödet nytillkommande grupperna som har underskattats. Den stora ökningen ligger på grupp 1 som är personer som arbetar eller genomgår yrkesinriktad utbildning och som på grund av handikapp inte kan använda allmänna kommunikationer. En viktig förklaring till att det blivit på det här sättet, är det undermåliga bilstöd som fanns tidigare. Detta har lett till ett kraftigt uppdämt behov, som visat sig sedan det nya bilstödet införts. Dagsläget är att personer som efter får besked om att de beviljats bilstöd, får ett besked om att stödet inte kommer att kunna utbetalas förrän nya medel för bilstödet anvisats. Den uppkomna situationen är inte acceptabel. Det har uppstått en puckel i antalet ansökningar om bilstöd. Den bedöms tona ut och kommer med all sannolikhet att gå ner till den förväntade nivån. För att klara den uppkomna situationen bör för bilstödet under innevarande budgetår anvisa ett tilläggsanslag. bör hemställa hos regeringen om förslag härom på tilläggsbudget. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till medelsanvisning på tilläggsbudget för /89 avseende bilstöd till handikappade. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 So314
mot · GC02So315 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:So315 av m.fl. (vpk) Alkoholpolitiken har anslutit sig till WHO:s Europamål om att den totala alkoholkonsumtionen ska minska med minst en fjärdedel fram . Detta mål verkar emellertid avlägset eftersom alkoholkonsumtionen inte minskat . måste därför uttala sig för vilka riktlinjer regeringen ska arbeta efter för att vi ska uppnå det föreslagna målet med en 25-procentig minskning fram . En majoritet av alkoholforskarna är eniga om att det finns ett klart samband mellan hur mycket alkohol som dricks i ett samhälle och hur stora skador alkoholen orsakar. Andra menar att det inte är den svenska totalkonsumtionen som inger oro utan det sätt vi dricker på. Att drickandet i så stor utsträckning går ut på att uppnå kraftig berusning. Det är fyllan, det upprepade helgsupandet, som är det unika i det nordiska drickandet och själva navet i vårt alkoholproblem. Ett faktum är att starkölskonsumtionen har ökat i en oroande takt, särskilt bland ungdomar, vilket kan komma att ge kraftiga alkoholskador . Hälften av starkölskonsumtionen i storstäderna sker på restaurang och krogetableringen har också ökat. Enbart i har antalet krogar som har rätt att servera starköl eller starkare drycker ökat från 269 stycken till 956 stycken . 1980 var siffran 458, vilket visar att det varit en fördubbling bara . Enligt undersökningar är den grupp som dricker alkohol på restaurang ofta yngre och ensamstående och inte så sällan storkonsumenter. Konsumtionen på restaurang kombineras ofta med att man dricker hemma först, vilket innebär att den totala konsumtionen kan bli mycket hög. Restaurangbesöket ersätter alltså inte konsumtionen i hemmet utan istället verkar det som om de två konsumtionsformerna adderas. Vad man måste fråga sig är vilken roll prispolitiken spelar i det sammanhanget. Skulle lägre alkoholpriser på restauranger göra att drickandet hemma, innan, minskade eller skulle samma mönster kvarstå och den totalt förtärda alkoholmängden öka? Det kanske finns anledning att omvärdera synen på krogarnas betydelse ur alkoholpolitisk synpunkt, framför allt när det gäller ungdomarna. Från vpk är vi beredda att förorda att åldersgränserna för inköp på Systembolaget och inköp på krog samordnas till . Vi är medvetna om att det är en ologisk åldersgräns med tanke på myndighetsåldern, men menar att man kan diskutera om inte skaderisken kan motivera ställningstagandet. Det viktiga nu är att få fram konkreta riktlinjer för hur arbetet för att uppnå en 25-procentig minskning av totalkonsumtionen ska bedrivas och komma fram till vilka åtgärder som är relevanta för att vi ska komma tillrätta med de svåraste alkoholskadorna. En utredning och analys om hur priser, åldersgränser, tillgänglighet och (restaurang-)etableringsmöjligheter samverkar och påverkar varandra bör enligt vpk därför föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning i enlighet med motionens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 So315
mot · GC02So318 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:So318 Lagen om vård av unga (LVU) I mål som gäller beredande av vård för barn med stöd av LVU förordnas regelmässigt offentligt biträde för barnet. I SOU 1987:7 har föreslagits att offentligt biträde också skall förordnas i andra fall. Vårdnadshavare har rätt att bestämma om barnets förhållanden. Det har förekommit att vårdnadshavare på olika sätt omöjliggjort för ett offentligt biträde att komma till tals med barnet. Att ett offentligt biträde inte får tala med barnet kan inte vara skäl för omhändertagande. Det skulle underlätta handhavande av målen, om i lagen kunde tas in en bestämmelse att det offentliga biträdet hade rätt att i förekommande fall träffa barnet i enrum, och att ett sådant föreläggande från domstolens sida kunde förenas med ett vitesföreläggande. Bestämmelser i denna riktning skulle kunna beaktas i det arbete som försiggår i departementet med anledning av ovanstående utredning. När en socialnämnd har fattat beslut om omhändertagande av ett barn eller en ungdom med stöd av 6 § lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), skall beslutet underställas länsrätten. Om länsrätten inte fastställer nämndens beslut, kan socialnämnden överklaga beslutet till kammarrätten och därefter regeringsrätten. Det har i praktiken visat sig att regeringsrätten inte tar ställning till beslut om omhändertagande förrän det föreligger en fullständig utredning i ärendet (eller åtminstone mycket omfattande kompletteringar). Avsikten med det omedelbara omhändertagandet åsidosätts då. Det kan inte ha varit avsikt att på det sättet minimera bl.a. det skydd, som ett omhändertagande utgör. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av förändringar i LVU.
mot · GC02So319 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:So319 av och (båda s) Social forskning Allt färre vuxna är beroende av någon annan vuxen för sin försörjning. Detta är mycket positivt, men oberoendet har av någon anledning också lett till mindre respekt människor emellan. Respektlösheten har börjat sprida sig inom och mellan åldersgrupperna och det är enligt vår mening en av orsakerna till Detta är avigsidor som måste åtgärdas. Vi skall både värna om vårt välstånd, och arbeta för ett mera harmoniskt samhälle. Våra dagars debatt om våld, sexövergrepp, åverkan och förstörelselusta utan mening tyder på att hittillsvarande kampanjer mot och upplysningskampanjer för inte medverkat till förbättringar. Flera forskningsprojekt har startats om olika befolkningsgruppers situation, men det kanske är dags för en ny undersökning av barns och ungdomars situation för att utröna orsaken till en gryende disharmoni. Förslaget till förlängd föräldraförsäkring ger möjlighet för mer umgänge föräldrar/barn, en viktig grund. Arbetstidens längd i relation till barns vistelse på daghem och fritidshem borde också analyseras ytterligare. Undervisningen om kulturella skillnader mellan olika grupper i vårt samhälle är också angelägen, som utbildning om orsaker bakom flyktingars beslut att lämna sina hemländer är av stort värde för förståelsen människor emellan. Barn och ungdomar är i stort behov av vuxna förebilder. För att ungdomar skall lära sig respekt för t.ex. det motsatta könet, lära sig svara för sina egna handlingar m.m. är vuxna förebilder nödvändiga. Här har föräldrarna, barnstugan och skolan tillsammans med föreningslivet sin viktigaste uppgift. För att få stöd i denna svåra utbildar/vårdar/föräldraroll behövs stöd från samhället. Och för att vi alla skall förstå sambanden behövs forskning om bl.a. orsaken till behovet att hävda sig genom våldshandlingar och förstörelse. Forskningsresultaten skall användas till att öka förståelsen generationer emellan och respekten för medmänniskorna och våra gemensamma egendomar. Många projekt har genomförts, men dessa bör tillsammans med de nya som genomförs göras tillgängliga och kända för dem som behö ver ta del av dem. och kommunförbundet kan vara lämpliga Mot. myndigheter för kungörande av nya resultat. Det måste skapas förutsättningar för ett samhälle med mera ömsesidig respekt och som kan ge våra barn och ungdomar ett rikare liv. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att stimulera social forskning om dagens levnadsförhållanden och på lämpligt sätt göra resultaten tillgängliga. () ()