ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo527 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo527 I har vi fört mycken diskussion om märkning av livsmedel. Vi har ställt höga krav om tillverkningsdag, sista förbrukningsdag, bäst före dag etc. Dessa krav gäller inte chokladprodukter. Man kan väl inte säga att choklad är livsmedel, men onekligen en vara med stort behov av att vara färsk. Det händer att man får, och än värre ger bort, en stor fin chokladask och vid öppnandet visar den sig innehålla gråvit, oaptitlig choklad. Ingen kan säga hur gammalt innehållet är eftersom märkning saknas. I andra länder - som i , i och i - har man märkning som date of production eller quality best for: 6 months. Man ställer sig då helt naturligt frågan: Varför har vi inte liknande krav om datummärkning i ? Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om datummärkning av chokladprodukter.
mot · GC02Jo529 · 1989-01-23 00:00:00 — av () Koscherslakt S k koscherslakt är ej tillåten i . Detta skapar inte obetydliga problem för människor som tillhör mosaiska eller muslimska församlingar och som strikt följer religionens bud. Regeringen kan emellertid ge dispens från det gällande förbudet. Så har också skett vad gäller slakt av kycklingar till ett kycklingslakteri i . Dispensen har numera dragits in, vilket av de berörda har uppfattats som en kränkande inskränkning i deras religionsfrihet. Motiveringen för den svenska restriktiviteten har varit djurskyddsintresset. Den speciella koscherslakten bygger på att halspulsådern skärs av. Detta innebär fysiologiskt ett direkt snabbt blodtrycksfall med åtföljande momentan medvetslöshet. Slakten utförs av yrkeskunniga slaktare. Kycklingslakt i sker numera på maskinell väg. I regel är denna slaktmetod snabb och smärtfri, men fel kan uppstå och då uppkommer något som skulle kunna betecknas som svårt djurplågeri. Med hänsyn till detta kan de två slaktmetoderna anses vara lika humana, barmhärtiga. Som påpekats i inledningen har regeringen rätt att ge dispens från gällande lag. Detta har skett tidigare och inga nya uppgifter har kommit fram som motiverar en förändring. Med tanke på religionsfrihetens stora värde bör därför de tidigare motiven för dispens få fortsätta att gälla. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om koscherslakt.
mot · GC02Jo530 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo530 av och (båda fp) Livsmedelskontrollen Ett viktigt inslag i konsumentpolitiken är att konsumenterna kan skaffa sig en allsidig information om varor och tjänsters kvalitet. Med det utbud av varor som finns i det moderna samhället måste varorna vara försedda med innehållsdeklaration som är lätt att tyda för konsumenten. Avslöjanden kring dåliga hygienförhållanden och utgångna hållbarhetstider på livsmedel, snusk i restaurangkök och miljöutsläpp har även ett stort konsumentintresse. Det är utmärkt att sekretesskyddet nu avlägsnats för livsmedelskontrollen och att konsumenterna kan ta del av uppgifter om dåliga hygienförhållanden. Det måste alltid vara konsumentens uppgift att själv välja den vara han önskar med utgångspunkt från faktiska förhållanden. Konsumentens hälsa och säkerhet får aldrig åsidosättas genom undermåliga produkter och brist på information. skall inte heller kunna smita undan sitt ansvar. Vi föreslår att livsmedelskontrollen skärps med ansvarspåföljd för den som medvetet fuskar. Utgångspunkten för vårt ställningstagande är att konsumenterna skall känna sig trygga när de väljer bland olika livsmedel. De skall skyddas mot hälsorisker och oredlighet. Livsmedelsindustrin tillsätter frivilligt - med livsmedelsverkets godkännande - vissa näringsämnen som raffinering och andra beredningar avlägsnat från råvaran. Att kalla detta för berikning kan ses som vilseledande. Vetemjöl benämnt berikat har en tillsats av järn och några av B-gruppens vitaminer - men andra viktiga ämnen som kalium tillsätts inte, fastän det vita mjölet inte har mer än en tredjedel av hela kornets kaliumhalt. Det framgår heller inte att magnesiumhalt, zink och fluor minskar. Jod tillsätts raffinerat salt, men oraffinerat salt har fler mineralämnen och andra spårämnen. Nyponsoppa och liknande tillsätts med C-vitamin, men beredningen har påverkat mer än dessa näringsämnen. Benämningen berikningsmedel är inadekvat och bör därför avlägsnas ur livsmedelslagstiftningen. I stället kan exempelvis beteckningen näringstillsats införas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av lagstiftning för livsmedelskontroll samt att beteckningen berikningsmedel avförs ur livsmedelslagstiftningen. () () 1988/89 Jo530
mot · GC02Jo531 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo531 De etiska nämnderna för djurförsök 1989 innebär att planerade djurförsök kommer att bedömas av djurförsöksetiska nämnder med en ny sammansättning . Den innebär i korthet att dominansen av djurförsöksintressenter har brutits till förmån för en mer balanserad nämndsammansättning med lika stor representation för allmänintresset som för forskarsamhällets särintresse. Med stöd av den nya djurskyddslagen ska nämnderna kunna avstyrka djurförsök i vissa fall (49 § djurskyddsförordningen). Lagens målsättning är att djurförsöken ska begränsas i möjligaste mån av etiska skäl. Bakom beslut om den nya lagstiftningen står en stor allmän opinion, som betraktar djurförsök som ett etiskt problem i välfärdssamhället. Historiskt har insynen i djurförsöken varit mycket liten för de som befinner sig utanför forskarkollektivets eller den djurförsökande industrins krets, trots att djurexperiment har ett klart allmänintrese och inte bara kan bedömas utifrån strängt vetenskapliga kriterier. De djurförsöksetiska nämnderna har tillkommit som ett svar på allmänhetens ökade krav på insyn. I avsikt att ytterligare understödja en insyn i beslutsprocessen runt aktuella djurförsök skulle man kunna låta plenarsammanträdena bli offentliga (jfr , kommunfullmäktigeförsamlingar, öppna utskottsförhör i ). Med hänvisning till det anförda hemställs att plenarsammanträden med de etiska nämnderna för djurförsök öppnas för allmänheten och blir offentliga. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Margö (vpk) (vpk)
mot · GC02Jo533 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda mp) Förbud mot bestrålning av livsmedel Regeringen har meddelat att den i lag kommer att förbjuda bestrålning av livsmedel och import av bestrålade livsmedel. Vid en interpellationsdebatt om bestrålning av livsmedel framkom det att regeringen inte hade för avsikt att ta fram motsvarande lagstiftning nu när det gäller djurfoder och utsäde. Avsikten är att följa utvecklingen. Syftet med att bestråla föda är att stoppa de naturliga nedbrytningsprocesserna. På detta sätt kan gammal mat säljas och kunderna luras till att tro att varan är färskare än vad den är. För livsmedelsindustrin och handeln är detta naturligtvis en viktig fråga, eftersom spillet kan minskas när de naturliga processerna upphör. Det är svårt att se det logiska i regeringens åtskillnad mellan föda till människor och djur samt utsäde. Allt har med föda till människor att göra och borde av det skälet behandlas på samma sätt. Att acceptera bestrålning av utsäde skulle kunna vara en inkörsväg till bestrålning av föda och därför bör utsäde inte heller bestrålas. Det finns ytterligare ett skäl till att det skall vara så. De substanser som i de flesta fall används som strålningskällor härrör från upparbetat kärnkraftsavfall. Det finns med andra ord goda skäl för att vi i skall avstå från varje form av bestrålning som använder substanser som kommer från upparbetat kärnkraftsavfall och då allra minst i föda eller utsäde. Vi måste i vara konsekventa i vår politik och skal! därför inte acceptera någon form av bestrålad föda. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att det skall vara förbjudet att sälja alla former av bestrålad föda i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det skall vara förbjudet att sälja bestrålat utsäde i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att det skall vara förbjudet att sälja bestrålade kryddor i .
mot · GC02Jo534 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo534 av och (båda mp) Importen av livsmedel I har vi en rätt omfattande regelsamling för vad som är tillåtet att använda i fråga om gifter och kemikalier i vårt jordbruk och vår boskapsskötsel och som slutligen hamnar i vår mat. De regler som finns har tillkommit av tre grundläggande skäl: Dessa regler tillämpas med varierande framgång beroende på tillgången till personal, på tillsynsmyndigheter och beroende på olika hög grad av moral hos användarna och försäljarna av kemiska preparat. Vi importerar stora mängder livsmedel till och det är i första hand rimligt att all importerad mat klarar av alla de normer som vi sätter upp i för innehåll av restsubstanser. Till detta kommer också att det är rimligt att kräva att vi inte skall importera livsmedel som har behandlats med gifter som vi har förbjudit eller inte använder i . Skälet till detta är naturligtvis att vi vill att alla producenter av annars likvärdiga varor inte skall få ha otillbörliga konkurrensfördelar genom att använda av oss förbjudna produktionsfrämjande medel. Genom att ställa likvärdiga och enhetliga krav främjar vi dessutom konkurrens på lika villkor och det är i enlighet med principerna om fri handel. Vi främjar dessutom de grundläggande skälen till att vi en gång har valt vår restriktiva hållning när det gäller gifter och kemikalier inom livsmedelsområdet. Vi bidrar då också till en internationell solidaritet med dem som producerar livsmedlen och med exportländernas människor och natur. Det är orimligt att vi exporterar miljö- och hälsoproblem till andra länder. I den mån som dessa krav för tillfället kan strida mot våra internationella åtaganden i form av och andra liknande, så måste det vara den uppgift att se till att dessa avtal rivs upp och att de nya utformas så att det står varje land fritt att värja sitt land och sin befolkning från gifter och kemikalier som man inte accepterar i inhemsk tillverkning. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att vi i skall kunna ställa krav på att importerade livsmedel inte har behandlats med gifter eller kemikalier som är förbjudna i eller har producerats på sätt som vi inte accepterar i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen med kraft verkar för att ändra de internationella avtal som har ingått och som kan hindra det som har krävts i punkt 1 ovan. () () 1988/89 Jo534
mot · GC02Jo535 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo535 Restsubstanser av förbjudna bekämpningsmedel Vi har i en noggrann och ingående prövning av växtskyddsmedel. Om dessa vid försök visat sig framkalla cancer eller ge andra skadeeffekter har växtskyddsmedlet förbjudits. Sådana ämnen är t ex Lindan som visat sig vara cancerframkallande vid försök på möss, Amitrol misstänks ge sköldkörtelcancer, Captafol anses vara allergiframkallande. Vid en utvärdering och riskanalys har man funnit att skäl talat för att konsumenten bör skyddas för restsubstanser av dessa ämnen i livsmedel. När vid konferenser fastställer internationella gränsvärden för restsubstanser av olika ämnen är utvärdering och riskanalys mindre sträng än den svenska. använder normalt gränsvärden när man bedömer importerade livsmedel. Det uppstår på detta sätt en avsevärd skillnad i riskbedömningen till konsumentens nackdel. Det kan inte åberopas som ett handelshinder att en svensk oberoende myndighet fristående från alla producentintressen fastlägger lägre gränsvärden för restsubstanser än internationella organ. För ämnen som förbjuds för att skydda konsumenten borde analogt inga restsubstanser accepteras vid import. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om restsubstanser från i förbjudna ämnen vid import.
mot · GC02Jo538 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo538 av m.fl. (m) Användningen av djurförsök i forskningen m.m. En ny djurskyddslag (1988:534) och förordning (1988:539) trädde i kraft . Detta är på djurskyddets område ett stort framsteg, men det innebär icke att problemen därmed skulle vara till fullo lösta. I (tidning) nr 4/88 framhåller en svensk forskare att det världen över slösas med djurförsök på ett katastrofalt sätt, främst på grund av föråldrade metoder. Fler inventeringar bör initieras med målsättning att konstatera i vilken utsträckning och på vilka områden onödiga djurförsök förekommer. Likaså bör en utvärdering komma till stånd för att utröna om vetenskapliga krav vid djurförsök uppfylls. Som exempel kan nämnas att enligt försöksresultaten förrycks av virussjukdomar hos försöksdjuren. Beträffande utbildningsområdet bör obligatorisk utbildning i alternativa metoder till djurförsök (in vitro-metoden, datateknik) införas i universitetens grund- och forskarutbildning på medicinska och biologiska linjer. Slutligen bör utbildning i forskningsetik införas i adekvat forskarutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om djurförsök. () ()
mot · GC02Jo540 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo540 av och (båda m) Genom beslut gav lantbruksstyrelsen djurmiljögruppen i uppdrag att kartlägga brister inom animalieproduktionens djurhållning och att pröva om gällande rekommendationer och utrymmen var lämpligt avvägda i lantbruksstyrelsens kungörelse (LSFS 1982:21) om djurhållning m.m. En ny djurskyddslag antogs av riksdag (1988:534) och förordning med anledning av denna utfärdades (1988:539) med ikraftträdande . Förslag till tillämpningsföreskrifter för den nya lagen är föremål för remissomgång. Det normala förfarandet är i denna situation att avvakta redovisningen av remissförfarandet. Vi anser att man även bör följa denna praxis. Därmed vill vi redan nu deklarera att i de fall där missförhållanden skulle vara för handen (exempelvis vad gäller den aktuella debatten beträffande räv- och minkfarmar) måste givetvis åtgärder vidtagas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkt djurskydd.
mot · GC02Jo543 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo543 av och (vpk) Djurförsöken Lantbruksstyrelsen har lagt ett förslag till tillsyn enligt djurskyddslagen. Allmänt föreslås att tillsynen förbättras liksom utbildningen av tillsynspersonal. Ett område där tillsynen inte varit vad den borde vara, främst beroende på bristande ekonomiska och personella resurser (läs: prioriteringar), är djurförsöken. I och med den nya djurskyddslagens skärpta bestämmelser om djurförsök krävs betydligt ökade resurser till tillsynsmyndigheterna, om lagen skall få ett genomslag i praktiken. avslöjade brister och direkta lagbrott, som uppdagats av några nitiska tillsynsmyndigheter, visar behovet av en fungerande tillsyn. Enligt lantbruksstyrelsens förslag skall tillsynen inom alla produktionsgrenar där djur används avgiftsbeläggas och finansieras genom avgifter på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. En typ av avgiftsbeläggning, som får en direkt effekt på den verksamhet tillsynen gäller, är att kostnaden riktas mot den verksamhet som kontrolleras. Tillsynen av djurförsöken skulle kunna finansieras genom att en avgift tas ut på varje använt djur. Antalet använda djur framgår av ansökan till djurförsöksetisk nämnd. En sådan avgiftsbeläggning borde leda till en självsanering och minskning av antalet djur som används i försök. För att stävja missbruk och förhindra att syftet med avgiften kringgås genom användning av samma djur i flera experiment, bör en bestämmelse införas i tillämpningsföreskrifterna som förbjuder användning av samma djur i flera olika experiment. Detta är en fråga av principiell betydelse ur etisk synpunkt, eftersom lidandet för det enskilda djuret blir större om det utsätts för upprepade ingrepp som är förenade med någon grad av obehag eller smärta. Med anledning av det ovan anförda föreslås 1. att hos regeringen begär förslag i syfte att avgiftsbelägga djurförsökstillsynen genom att en avgift tas ut per använt djur, 2. att beslutar att en paragraf införs i tillämpningsföreskrifterna som stadgar att ett djur inte får användas i upprepade experiment.
mot · GC02Jo545 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo545 av och (båda mp) Avveckling av pälsdjursuppfödning Den nya djurskyddslagen har fått mycket beröm och prisas både i och utlandet för att hävda djurens egenvärde i ett människocentrerat samhälle. Att djuren tillerkänns ett egenvärde och att man måste ta hänsyn till olika arters naturliga beteende måste innebära att uppfödning av pälsdjur i bur saknar existensberättigande och strider mot rådande rättsuppfattning i den nya djurskyddslagen (skyddsförordningen utfärdad och § 3). Här följer en inspektionsrapport från en pälsdjursfarm . Rapporten utgör ett exempel på hur det går till på vissa pälsdjursfarmer. Många minkar dog av värmeslag i sina burar. Burarna är placerade i större enheter i s.k. skugghus, vars tak är av korrugerad plåt. Under dessa tak blev det olidligt hett under varma sommardagar. Vattenkopparna är oftast av plåt/stål, vilket gör vattnet hett och iskallt. Det har hänt att rävars tunga har frusit fast i dessa vattenkoppar med följd att räven ryckt loss sin egen tunga. En avlivningsmetod är långsam gasning medelst avgasröret från en traktor; kvalificerat djurplågeri. 2-3 rävar är oftast i samma bur, och där förekommer kannibalism mellan djuren. Även andra skador uppkommer, då räven tvingas gnaga och slicka genom nätgallret för att nå maten, som ligger på mat-/foderplåten, som är placerad utanför buren. Rävar och minkar är bland de minst domesticerade djur vi har i svensk djurhållning. De är inte uppfödda och selekterade för detta ändamål mer än under ett fåtal generationer. Fisk- och slakteriavfall som utnyttjats som mink- och rävföda borde kunna komposteras och tas till vara på detta sätt. Det är ovärdigt ett modernt samhälle som att anläggningar där sådant kvalificerat djurplågeri bedrivs tillåts existera. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att pälsdjursfarmerna avvecklas , 2. att beslutar att alla pälsdjursfarmer inspekteras av lokala miljö- och hälsoskyddsnämnder och att där missförhållanden och/eller djurplågeri konstateras dessa farmer stängs och djuren avlivas. () () 1988/89 Jo545
mot · GC02Jo546 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda vpk) Dioxinförekomster i fisk längs Fisket längs har utsatts för stora påfrestningar . Först koni , vars radioaktiva strålning drabbade framför allt Gävleområdet. Därefter har stort uppslagna larmrapporter i massmedia talat om förekomst av dioxin i fisken. Effekterna av detta har blivit, naturligt nog, att konsumtionen av fisk har gått ned. När det gäller cesiumhalten efter Tjernobyl, är uppgifterna säkra och uppmätta. När det gäller förekomsten av dioxin är uppgifterna mer osäkra. Forskarnas uttalanden i media bygger på spridda analysvärden och indikationer man fått av undersökningar av bottensediment i vissa kustområden och ett fåtal fiskar från framför allt och . Situationen är allvarlig och osäkerheten om hur det egentligen förhåller sig är förödande för både allmänheten som ska äta fisken och för fiskarna som ska fånga den. Det drabbar inte bara yrkesfiskarna utan också de 1000-tals fritidsfiskare som fångar sin husbehovsfisk vid kusten. Det är därför mycket angeläget att dioxinförekomsten kartläggs, så att livsmedelsverket kan lämna rekommendationer om fiskens tjänlighet som livsmedel. Skulle det visa sig att fisken är otjänlig i något kustområde, måste myndigheten besluta om svartlistning så att fiskarna kan undvika fiske i detta område. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av kartläggning av dioxinförekomst i fisk längs .
mot · GC02Jo547 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo547 av m.fl. (s) Djurhållningen i Debatten om djurhållningen i har varit intensiv . Den har lett till att vi fick en ny djurskyddslag, som med internationella mått mätt är unik. Inget annat land ställer högre krav på djurhållningen än . Det är bra. gäller det att omsätta de fina målsättningarna i praktisk handling. Skall man klara av det kommer det att krävas både ombyggnader av ladugårdar, forskning på alternativ till dagens djurhållning och en intensifierad rådgivning. Rådgivningen kommer inte enbart att rikta sig till dem som har djurfabriker utan även till de små lantbruken. I många fall har de en djurhållning som inte håller kraven. Höga rådgivningsavgifter är ingen framkomlig väg, när det gäller de mindre lantbruken eftersom deras ekonomiska resurser är begränsade. Lantbruksstyrelsen har i sin petita uppmärksammat utbildnings-och rådgivningsbehovet och äskat . Föredragande statsråd har föreslagit 1,5 miljoner. Denna summa skall dessutom täcka harmonisering till EG. sägs i propositionen att förslag om hur tillsynen beträffande den nya djurskyddslagen skall utformas bereds i . Det är vår uppfattning att det i denna beredning bör ingå ett övervägande om behovet av ytterligare insatser för att nå intentionerna i djurskyddslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av intensifierad utbildning och rådgivning gällande den nya djurskyddslagen. () () 1988/89 Jo547 552 1 1988/89 3 sami.