mot · GC02N347 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda fp) Under en lång följd av år har vi i fört en livlig debatt om hur vi skall kunna minska bilavgaserna inte minst i våra tätorter. Det finns ett alternativ elbilen. 1839 Det första elfordonet byggdes av skotten . Batteri med järn/zinkelektroder. 1881 I introducerades den första batteridrivna bussen. gick elbussar i trafik även i , och . 1897 Världens första mekaniskt drivna taxidroskor började användas i . De var eldrivna. 1899 Belgaren slog hastighetsrekord med sin elbil, . 1909 British tillverkade elbilar där motorerna var inbyggda i bakhjulsnaven. En av dessa körde . 1920 Elektrisk självstart för bensinbilar konstruerades. Detta ledde till elfordonens nästan totala tillbakagång. 1981 Ett svenskt elfordonscentrum invigs i . 1988 Batterier som gör det möjligt att köra per uppladdning presenteras. Trots att det gått byggde sitt elfordon har inte så värst mycket hänt vad gäller utvecklingen av elbilen. Den stora mängden olja i , speciella krav på militära fordon samt massproduktionen enligt löpandebandprincipen av förbränningsmotordrivna fordon gjorde att elbilen kom att minska drastiskt i antal och betydelse. En viss elbilsrenässans ägde rum i , bl.a. i , under då tillgången på olja var mycket begränsad. En del eldrivna fordon har dröjt sig kvar . Bl.a. finns det ca 50 000 mjölkdistributionsfordon i . Man räknar med att det finns över 1 miljon elfordon i världen . Av dessa används ca 650 000 för materialhantering och ca 250 000 till golf och annan fritidssysselsättning. Elfordonsparken i består i huvudsak av eldrivna truckar till ett antal av ca 10 000. Hög tid att satsa på elbilen . Det finns många skäl som talar för att större satsningar måste göras för att ta fram elbilen som ett slagkraftigt alternativ till förbränningsmotordrivna bilar. I jämförelse med dagens konventionella bilar är elbilen miljövänligare, billigare vad gäller drivmedelskostnader, billigare i underhåll, tystare, renare och har längre livslängd. Visst forsknings- och utvecklingsarbete pågår i kring elbilen. Detta sker bl.a. på , vattenfallsverket, och (Styrelsen för teknisk utveckling). Intresset för att driva på utvecklingen har dock varit ringa i . Att vårt klimat skulle utgöra hinder, vilket framförs ibland, är inte ett hållbart argument, även om det komplicerar något för elbilarna. Introduktion i stor skala av elfordon skulle i mycket liten grad öka de problem som sammanhänger med produktion och distribution av elenergi. Batterierna är fortfarande den svagaste länken för elfordon. De är dyra och klarar endast relativt korta körsträckor åt gången. Men med tanke på erfarenheter från utlandet borde elfordon ändå kunna användas mer i . Det finns ovanligt få elbilar i vårt land jämfört med de flesta andra europeiska länder. En elbil betraktas fortfarande som ett ovanligt experimentfordon av de flesta. Självklart fordras det mycket av ytterligare forskning och försök innan elbilen är mogen som ett mer omfattande alternativ och konkurrent till de motorfordon som vi använder . Enligt vår mening är tiden nu inne för en kraftig satsning på elbilen som ett alternativ till den mer traditionella drivmedelsbilen. Den satsningen borde bestå i ett kraftigt ökat forsknings- och utvecklingsarbete. m.fl. borde den svenska bilindustrin vara självklara samarbetspartner i detta utvecklingsarbete. Konkurrensbevakningen från de olika biltillverkarnas sida borde i detta gemensamma arbete underordnas det gemensamma målet. Staten bör ta nödvändiga initiativ i detta syfte. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av elbilen. () ()