mot · GC02U410 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U410 Internationella åtgärder mot biologiska och kemiska vapen Är såväl biologiska som kemiska stridsvapen åter på väg in i de militära arsenalerna i olika länder? Detta trots nedrustningssignaler och internationella konventioner mot såväl B- som C-stridsmedel. Oroväckande signaler, nyheter, påståenden och gissningar återkommer numera ständigt vad gäller användandet av kemiska vapen (C-stridsmedel). Uppgifterna kommer bl.a. från , och och . kan det konstateras att byggt en kemisk fabrik som enligt USAs regering ska tillverka kemiska stridsmedel. härskare Kadaffi påstår att det är en läkemedelsfabrik. Men han tillät inte de inbjudna journalisterna att komma närmare fabriken än . När uppges inbjuda till en internationell kontroll , kan man bortse från misstanken att den libyska kemiska fabriken är omställbar för såväl läkemedelstillverkning som stridsmedelstillverkning. Denna sistnämnda möjlighet är speciellt oroande. Möjligheten att internationellt kontrollera omställningen från civil till militär produktion är svår att göra i kemiska fabriker och läkemedelsfabriker, både vad avser B- och C-stridsmedel. Satsning på B-stridsvapen? Medan de sistnämnda kemiska vapnen varit i fokus - både vad gäller användningen och internationella ansträngningar att åstadkomma en förbudskonvention - har B-stridsmedlen inte blivit nämnvärt uppmärksammade. kom emellertid dystra påståenden från ett större forskarmöte i . Satsningen på att utveckla nya biologiska vapen har starkt ökat, hävdades det. Vapen i tio länder Enligt har den amerikanska försvarsmaktens och regeringens resurser till forskning om biologiska vapen ökat femfaldigt . Över 100 vetenskapliga laboratorier i ingår i det militära programmet för biologiska vapen. 1 1988/89. 1988/89 U410414 En liknande utveckling pågår i flera andra länder, inklusive . Enligt rapporter från Pentagon i misstänks tio nationer bedriva aktiv utveckling av biologiska vapen mot enbart fyra nationer 1974. Vilka nationer det är håller Pentagon hemligt. Enligt , läkare vid i och en av det experter på biologiska vapen, återfinns förutom och och bland dessa länder: Det finns mycket som oroar i denna tämligen ouppmärksammade kapprustning. Det allvarligaste är att den moderna genteknologin - främst hybrid-DNA-tekniken - nu i accelererande takt möjliggör framtagning av tidigare helt otänkbara biologiska vapen. Gentekniken gör det möjligt att manipulera olika smittämnen som virus och bakterier på en mängd olika sätt. Konstgjorda variationer av kända smittämnen kan framställas för att infektera människor som är vaccinerade mot det naturliga smittämnet. Arvsmassan i t.ex. virus kan lätt förändras genom att infoga gener för specifika gifter som starkt ökar virusets farlighet och smittsamhet. Effektiva metoder finns numera också tillgängliga för att odla fram stora mängder av naturliga farliga virus och andra smittämnen vi saknar skydd mot, liksom manipulerade variationer eller helt ny konstruerade smittämnen. I har 800 forskare undertecknat en försäkran om att de inte kommer att medverka i undervisning eller forskning som gynnar utveckling av biologiska och kemiska vapen. Vid forskarmötet i deltog bl.a. översten , chef för armés forskning beträffande infektionssjukdomar. Han reagerade starkt mot de övriga forskarnas angrepp och förklarade att USAs militära resurser på detta område endast används för att utveckla försvar mot biologiska vapen. Framställning, produktion och lagring av biologiska vapen, dvs. levande smittsamma ämnen som kan föröka sig själva och spridas, är i princip förbjudet . Då undertecknades en överenskommelse i om stopp för biologiska vapen. 1972 fick detta förbud ökad tyngd i en internationell konvention som stöds av 135 stater. Den skapades dock när biologiska vapen egentligen inte hade något större militärt intresse. De bedömdes som oanvändbara främst på grund av att de då aktuella smittämnena var svårkontrollerade och inte speciellt rationella i krigföring. 1988/89 U410 1 1988/89. är dock situationen helt annorlunda i och med möjligheterna att Mot. 1988/89 förfina och effektivisera de biologiska vapnen med modern genteknologi. De internationella överenskommelserna tillåter dessutom forskning om försvar mot biologiska vapen och utgör därför i realiteten inget hinder för satsning på att aktivt utveckla nya biologiska vapen. När det gäller C-stridsmedel, kemiska vapen, görs f.n. betydande ansträngningar för att åstadkomma ett s.k. heltäckande förbud i en internationell konvention. Parismötet betecknades av svenske utrikesministern som lyckat. Enligt pressuttalande ser han med optimism på det fortsatta förhandlingsarbetet i . Det vore synnerligen glädjande om denna optimism visar sig förankrad i verkligheten. Det är naturligtvis ytterst angeläget att en internationell konvention om ett s.k. heltäckande förbud mot kemiska vapen kommer till stånd. Kemisk krigföring är fruktansvärt grym och innebär bl.a. ett brott mot folkrätten. Efter närdes länge förhoppningen om att kemisk krigföring hörde historien till. har emellertid ständigt återkommande uppgifter och vittnesmål gjort gällande att använde sig av kemiska vapen i sitt angreppskrig mot befolkning. Den internationellt sammansatta grupp som FN sände till för att undersöka förhållandena blev emellertid avvisade av ryssarna och fick aldrig tillträde till krigsområdena. Uppgifterna om sovjetiska giftgasanfall blev därför aldrig bevisade i någon . Någon egentlig internationell opinion uppstod heller inte, vilket får anses både märkligt och oroande. Bara misstanken om att kemiska vapen kommit till användning borde ha gett kraftigare eko när bryskt avvisade en internationell FN-kontroll. Detsamma kan sägas om uppgifterna från kriget mellan och att kemiska vapen användes. Världen reagerade inte nämnvärt; i stället började man tala om kemiska vapen som fattigmans atombomb. Inte förrän giftgasanfallet i Halabja kom till kännedom märktes tydliga protester och fördömanden, däribland från . Här fanns bl.a. bildbevis på den irakiska militära aktionen mot den egna kurdiska befolkningen, en svårt plågad minoritet. Kemiska vapen att räkna med? som den genomförda konferensen i ingett förhoppningar om ett internationellt förbud mot kemiska vapen, förefaller det ändå som om dessa stridsmedel nu kommit att betraktas som ett sannolikt inslag i fortsatta och kommande krig och kan räknas in bland konventionella vapen. Sådana uppgivna betraktelsesätt innebär i sig inte ett accepterande av Mot. Men förhållandet att ett land som sannolikt U410 skaffar sig möjlighet att själv tillverka C-stridsmedel, utan att mer än ett land, , nämnvärt reagerar, leder lätt till resignanta slutsatser. kommer nya skrämmande uppgifter om fortsatta aktioner med kemiska stridsmedel mot kurder. FN vägras dock tillträde i och några internationella protester hörs knappast. Det förefaller heller inte som om bevisade giftgasangrepp i Halabja internationellt leder till något mer än gjorda fördömande uttalanden. Förhoppningen är nu att de fortsatta förhandlingarna i ska leda till en global konvention om ett heltäckande förbud mot och förstöring av alla kemiska vapen - en konvention som också omfattar en effektiv kontroll av efterlevnaden av förbuden. Aktiv svensk medverkan bör vara självklar. Beträffande åtgärder mot biologiska stridsmedel är det uppenbart att den nuvarande konventionen inte är heltäckande eftersom den inte omfattar forskning som motverkar en angripares B-stridsmedel. En sådan forskning är uppenbart angelägen men det torde vara svårt att kontrollera användningsområdet. Det är troligt att kan spela en aktiv roll för att åstadkomma mera effektiva åtgärder internationellt för att stoppa den misstänkta upprustningen vad gäller biologiska stridsmedel. Enligt min mening bör den i olika internationella forum och vid första bästa tillfällen agera i avsikt att få till stånd en mera effektiv internationell konvention mot biologiska stridsmedel. Målsättningen måste vara att alla nationer anslutna till FN undertecknar såväl konventionen mot kemiska vapen som en konvention mot biologiska vapen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om angelägenheten av en heltäckande internationell konvention om förbud mot tillverkning, lagring och användning av biologiska vapen, samt ett effektivt kontrollsystem av efterlevnaden av förbuden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om angelägenheten av en heltäckande internationell konvention om förbud mot tillverkning, lagring och användning av kemiska vapen samt ett effektivt kontrollsystem av efterlevnaden av förbuden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförs om angelägenheten av att i varje U410 lämpligt internationellt forum och vid övriga lämpliga tillfällen agerar med kraft mot biologiska och kemiska vapen och deras användning samt arbetar för att samla världens alla nationer som undertecknare av effektiva konventioner mot dessa vapen.