mot · GC02A485 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda c) Regionalpolitiska insatser för län I denna motion föreslår vi en rad åtgärder för att vända utvecklingen, stärka sysselsättning och service, behålla ungdomen och öka inflyttningen i län. Ett regionalpolitiskt utvecklings- och åtgärdsprogram för län bör läggas fram för av regeringen. Åtgärder för att öka importindustrins andel i län bör vidtagas, teknikhandeln sammanlänkas med forsknings- och utvecklingsinsatser i länet och den nya tekniken bidra till att stärka länets perifera delar. Regional rättvisa skall prägla de politiska besluten. Länsanslaget för regionala utvecklingsinsatser föreslås fördubblas och utgå med till länet. föreslås användas till industripolitiska satsningar, där länets näringsliv, kommuner och läns landsting får investera till en statligt garanterad ränta på upptagna lån motsvarande den garanterade bostadslåneräntan i intervall från och . Regeringen föreslås få i uppdrag att lägga förslag på ett 5-årigt statligt investeringsprogram om i län. Den socialdemokratiska politiken har inneburit en allt starkare centralisering av befolkning, bebyggelse och näringsliv. Skillnaderna i levnadsförhållanden mellan olika delar av landet har därmed ökat. Även den offentliga sektorn har koncentrerats. Denna utveckling har missgynnat län. Västvärldens högkonjunktur har gett positiva effekter även i . Sysselsättningen är hög, ekonomin i balans och tillväxten hög. Med dessa förutsättningar borde utvecklingen i län nu vara mycket gynnsam. I jämförelse med de expansiva regionerna i landet är det tyvärr inte så. Den socialdemokratiska tredje vägens politik har gynnat de starka regionerna, medan de svaga har missgynnats och fått det allt svårare att hävda sig. De regionala ojämlikheterna vad gäller särskilt län och övriga landet har markerats än tydligare. Storstadslänen har ökat i befolkning på bekostnad av bl.a. län. Detta har varit särskilt markant och . I ett längre perspektiv ser befolkningssituationen än dystrare ut. har befolkningen varit i län, som rikets befolkning nästan fördubblats. län har således inte fått del av denna folkökning. Resultatet har blivit att regionens andel av rikets befolkning har minskat från till i överkant av . annat län kan uppvisa en liknande utveckling. andel av rikets befolkning har exempelvis endast minskat . I likhet med de flesta län i landet kunde även län uppvisa en befolkningsökning. Ökningen var 540 personer. Men en närmare analys visar att länet fortfarande skiljer sig från de flesta andra län. Ökningen var procentuellt mindre än ökningen i de flesta andra län. Utflyttningen till övriga län är fortfarande mycket hög. På inrikesflyttningar uppvisar län ett minus på 1 452 personer. Det är invandrare och framför allt flyktingar som räddar länet från befolkningsminskning. Detta är i och för sig glädjande. Utan invandringen skulle länet haft en befolkningsminskning även på 227 personer. Framför allt är det ungdomar som flyttar från länet i brist på högre utbildning. Efter avslutade högre studier blir ungdomen kvar i de expansiva universitetsorterna. Tabellen nedan visar antalet utflyttade ungdomar . Drygt 9 000 ungdomar har flyttat från län . Det är av länets befolkning. blir andelen äldre allt större. En jämförelse med rikets åldersfördelning visar att länet är klart underrepresenterat i åldersgrupperna , men däremot överrepresenterat i åldersgrupper och särskilt . Länet har flest antal äldre per tusen invånare i landet näst . Bland förändringarna i befolkningen märks vidare en kraftig avfolkning på landsbygden och stora skillnader mellan olika kommuner. Den regionala obalansen har ökat. Medan norra länsdelens sex kommuner har svarat för hela befolkningsminskningen är det främst kommun som ökat sin befolkning. Detta är en följd av den centralortsfixerade teori som präglat synen på Mot. 1988/89 regional- och lokaliseringspolitiken, inte enbart från den socialdemokratiska A485 regeringen . län har haft en låg sysselsättningsutveckling - lägre än de flesta län i landet. Orsaken till att länet just nu har låg arbetslöshet och hög efterfrågan på arbetskraft är att länet genom utflyttningen är underrepresenterat i ungdomsgruppen och i förvärvsverksamma åldersgrupper. Länet har också brist på specialutbildad arbetskraft genom brist på högre specialistinriktad utbildning. Ombyggnadsverksamheten har ökat i länet och varit en viktig faktor för sysselsättningen. Bostadsbyggandet har minskat. Risken är nu att de av fattade besluten om förändrade räntevillkor för ombyggnadslåneverksamheten ger ett allvarligt brott för sysselsättningen för länet. 1984 minskade skatteutjämningen med ca för länet. Neddragningen av resurserna på skolans område som riksdagsmajoriteten beslutat om har medfört att många av länets små landsbygdsskolor hotas av nedläggning. De statliga investeringarna har varit få i län. Väganslagen har halverats . Den nya jordförvärvslagens tillämpning och försämrade villkor för länets jord- och skogsbruksnäring har varit till stort men för utvecklingen i länet. Jord- och skogsbruk är en viktig basnäring för län. Risken är stor att län får fortsätta att släppa ifrån sig befolkning till storstadsexpansionen, som planeras fortsätta. pågår arbetsplats- och kontorsbyggnation i t.ex. som aldrig . har det byggts arbetsplatser för 35 000 människor. Många av dessa platser är ännu inte belagda med verksamhet. till har det byggts 5,5 miljoner kvm lokalyta. För den närmaste perioden skall enligt nu gällande planer 3,5 miljoner kvm lokalyta byggas, varav 2 miljoner är kontor, allt till en beräknad kostnad av 26 miljarder. För att besätta dessa lokalytor med verksamhet beräknas 69 000 nya arbetstillfällen komma till i . Skall län ha en chans att vända utvecklingen, stärka sysselsättning och service, behålla ungdomen och öka inflyttningen måste dessa planer stoppas. Till det krävs en kraftfull politik för regional balans. Detta bör ges regeringen till känna. län har mycket goda naturliga förutsättningar för att kunna utvecklas. Bl.a. har länet en utmärkt naturmiljö. småföretagarandan är väl förankrat i länet. Länet har en finmaskig infra- Mot. 1988/89 struktur med ett av landets tätaste landsvägsnät. Länet har 13 avgångar tur A485 och retur från 3 flygplatser till och förbindelser med många andra viktiga centra. Bostadssituationen är jämförelsevis bra och kan erbjuda de boende ett marknära boende genom att egnahemsboendet är väl frekventerat. Vad som krävs är en politik som tar hänsyn till dessa förutsättningar. Skall län kunna utvecklas krävs det ett decentralistiskt synsätt med nytänkande och mer rättvis fördelningssyn i de politiska beslut som fattas. Ett sådant synsätt från statsmakterna skulle öka optimismen och framtidstron i länet och vara en utomordentlig hjälp till självhjälp. Släpp storföretagsfixering och det ensidiga exporttänkandet Det gäller t.ex. att släppa synen på att den tekniska utvecklingen och exportvillkoren helt skall vara fixerad till ett relativt litet antal kraftigt exportinriktade storföretag. Det finns också ca 20 000 mindre exportföretag och ca 40 000 importföretag i landet. Dessa senare, som har ett betydligt större nätverk än exportföretagen, spelar en avgörande roll för utvecklingen i landet, framför allt för . Insikten om importens roll måste fördjupas. Den är viktig ur ett regionalpolitisk! I finns över en tredjedel av landets importföretag. Övriga delar av landet och speciellt domineras i stället av exportföretag. Uppdelningen i import- och exportregioner har fått en allt starkare betydelse . Teknikhandel, som ofta kombineras med FoU-verksamheten, är extremt importorienterad. I finns exempelvis nära hälften av landets samlade teknikhandel. I län är den mycket litet företrädd. Import och teknikhandel i kombination med kunskapsorienterade näringsliv, fungerar härmed som ett av landets största nätverk för teknisk och ekonomisk förnyelse. Skall insikterna om det internationella beroendet för utveckling i olika delar av landet fördjupas måste perspektivet förskjutas från export i bestående strukturer mot importens möjligheter att stimulera teknisk och ekonomisk förnyelse. Detta medför inte att utvecklingen av en effektiv och framtidsorienterad exportindustri är mindre betydelsefull. Det är en balanserad handel som är viktig för välståndet, inte exporten i sig. Det viktiga är med den frihandelssyn som präglar landet att län genom sammanlänkning får stimulans av importen och inte bara blir exportberoende. En sammanlänkning med den importdominerande teknikhandeln är en förutsättning för framtida lyckosamma FoU-insatser och kunskapsspridning i län. Detta bör ges regeringen till känna. Från centralorter till nätverk Sorn tidigare nämnts har synen på regional- och lokaliseringsteorin kraftigt präglats av den centralortsfixerade tätortsteorin. Den bygger på föreställningen om ett omland som är beroende av en Detta har lett fram till stora centra och kraftigt avfolkade Mot. 1988/89 landsbygdsområden. Ju längre denna avfolkning gått desto mindre samband A485 finns kvar när sysselsättning och service utarmats i omlandet. Den nya tekniken med hithörande importföretag decentraliserade i landet förutsätter ett annat synsätt, där olika orter knyts samman i ett nätverk i varje län och över landet. Det kräver ett effektivt kommunikationsnät. Med den nya tekniken och datautvecklingen är det inte längre självklart att en geografisk utkantsregion måste vara en ekonomisk periferi. Den nya tekniska utvecklingen ger därför områden och regioner som län utomordentliga förutsättningar för framtiden. Det gäller för statsmakterna att inse detta och planera och styra den nya tekniken och importföretagen så att rättvis regional balans främjas. Detta bör ges regeringen till känna. Ett nytänkande måste till på varje sektorsområde och en samlad helhetssyn med regional rättvisa som grund måste prägla det politiska handlandet och de beslut som fattas. Den allmänna inriktningen av generella beslut måste ges en decentralistisk och pluralistisk inriktning. En framtidsinriktad och offensiv politik för en utveckling av alla delar av landet, motverkan av koncentration och skapande av regional balans måste prägla statsmakternas beslut. En politik för rättvisa åt län innebär bl.a.: - att de statliga investeringarna fördelas rättvist, - att skolsektorn får resurser så att glesbygdsskolorna kan behållas, - att skatteutjämningen förstärks och blir mer rättvis, - att ny- och småföretagande främjas genom att ensamföretagens egenavgifter sänks med och småföretagens sjukförsäkringsavgifter sänks med , - att flyttningsstöd åt dem som väljer att flytta till och arbeta i särskilt utsatta regioner införs, - att beskattningen för i företag arbetande kapital, slopas, - att löntagarfonderna avskaffas och att de fonderade pengarna används för satsningar för att utjämna skillnaderna mellan regionerna och skapa regional balans, - att resurserna för byggandet av lokaler och kontor i storstadsområdena styrs över till produktiva investeringar i bostäder och sysselsättning i svaga regioner. En investeringsavgift på på all lokalbyggnation i bör omgående införas, - att beslutet om att fördubbla den garanterade räntan på bostadslån upphävs, - sänkt moms på maten och ett beskattat vårdnadsbidrag lika till alla barn införes, - att resurser omfördelas till förmån för förnyelsebara energikällor och effektivare energianvändning, - att nya miljölagar stiftas och miljöförstöring förbjuds, - att jord- och skogsbruksnäringen främjas, - att ett internationellt miljöarbete startas som bl.a. inriktas mot att miljö förbättras och att yrkesfisket främjas. Flera tidigare regionalpolitiska utredningar såväl sorn efterföljande regionalpolitiska beslut har angett tre regionalpolitiska problemområden, där speciella insatser ansetts nödvändiga att vidtaga. Det är inland, Bergslagen och sydöstra . har just sydöstra markerats så tydligt som ett regionalpolitiskt problemområde som . Det framgår inte minst av den forskningsrapport om regional utveckling, ERU, som en expertgrupp har utarbetat i samband med den nu pågående regionalpolitiska utredningen. Såväl som Bergslagen, men också , har varit föremål för särskilda propositioner med förslag om särskilda samlade regionalpolitiska satsningar riktade till dessa områden. Sydöstra och framför allt län lämnas alltjämt åt sidan av regeringen. Vi anser att det nu är helt nödvändigt att regeringen presenterar ett samlat åtgärdspaket för sydöstra med län. bör hemställa hos regeringen att den i samverkan med de berörda länens myndigheter, näringsliv och fackliga organisationer arbetar fram ett sådant samlat förslag. Regeringen bör därefter återkomma till med ett sådant förslag i en särskild regionalpolitisk proposition, en s.k. Sydostproposition. En sådan proposition bör bl.a. innefatta: - infrastrukturella åtgärder genom att anslås för att belägga länets grusvägar, bygga ut genomfartslederna E 66, och , samt upprustning av länets järnvägar, satsningar på flyg och telekommunikationer, - utbildning och kompetensutveckling inom befintlig industri och inom näringslivet, - utveckling av den privata servicesektorn, - industripolitiska satsningar, - utveckling av sysselsättning inom jord- och skogsbruket och alternativ och förnyelsebar energi, - kunskapsspridning, forsknings- och utvecklingsinsatser för högskolan, - insatser för att stärka och utveckla turistnäringen, - åtgärder för fler statliga arbetsplatser i länet, - insatser för att förstärka kultursektorn och för att belysa dess roll för den regionala utvecklingen, - insatser för att utveckla handel och samverkan med öststatsländerna och därmed ta till vara möjligheter som skapas genom den demokratiseringsoch liberaliseringsvåg som präglar utvecklingen i öst, - insatser för att starta ett särskilt utvecklingsprogram för landsbygden i länet, - insatser för att vidareutveckla specialbranscher som glas och trä, - insatser för att nå tekniska innovationer på miljöområdet, - etablering av etanolfabrik i , - åtgärder för att öka kvinnligt nyföretagande, - åtgärder för alternativ odling av livsmedel. Utöver ett samlat sydostpaket till länet tar vi i det följande upp några speciella frågor som krävs för utvecklingen i län. Det s.k. länsanslaget till regionalpolitiska insatser, som länsstyrelserna administrerar och flexibelt disponerar för att främja utvecklingen i de svårast drabbade områdena, har visat sig vara mycket ändamålsenligt. Det är genom sin konstruktion en effektiv anslagsform, som kan möta olika behov och som når ut till de orter och områden som har speciellt svårt att hävda sin sysselsättning. Arbetstillfällen som skapas genom glesbygdsstöd, som är en del av länsanslaget, ger bättre trygghet och varaktighet i sysselsättningshänseende för den enskilde, och kan skapas till väsentligt lägre kostnad än t.ex. beredskapsarbeten. Inte minst har så varit fallet beträffande anslagets effekt för län. För län har länsanslaget varit viktigt bl.a. för att kunna vidmakthålla och utveckla en levande skärgård. Turismen spelar en betydande roll i län och stora satsningar har gjorts både vad gäller utredningsarbete och vad gäller uppbyggnad av serviceanläggningar för turister. En levande skärgård med bofast befolkning är en förutsättning för turistnäringens utveckling i läns skärgårdsområden. De hårt exploaterade turistområdena i landet kan knappast ta emot den väntade ökningen av Sverigeturism . Nya områden måste till. Då är det naturligt att områden i läns skärgårdsområden prioriteras. För både /88 och för innevarande budgetår har länet tilldelats ett anslag på att användas för regionala utvecklingsinsatser, glesbygdsstöd och investeringsbidrag. bedömer att behovet av medel för /90 uppgår till . Det innebär en ökning med . Ökningen är väl underbyggd. Anslag i enlighet med vad äskar bör därför lämnas till länet. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringens politik innebär enorma subventioner till storstäderna. Det gäller t.ex. den resursöverföring som ligger i räntebidragen inom bostadssektorn. De som har turen att få en nyproducerad bostad i gör mycket stora gratisvinster på bl.a. kalmarlänsbornas bekostnad. Det är ett enormt slöseri att med samhällsresurser flytta människor till storstäderna. Att vända flyttningsströmmarna skulle bli betydligt billigare för samhället och för den enskilde. Det skulle också bli bättre för människorna och för miljön. Mycket av dyra ränte- och bostadssubventioner skulle kunna sparas om inte bostadsbyggandet behövde öka så drastiskt p.g.a. den pågående koncentrationen och arbetsplatsbyggandet i . Systemet med bostadssubventioner bygger på att lån till investeringar i en bostad får tas upp till en garanterad låg ingångsränta. varierar den garanterade räntesatsen beroende på låntagarkategori från 2,45 A485 procent och för nybyggnadslån. Den garanterade räntan höjs på visst sätt. I stället för att behöva satsa dessa pengar från staten i ett framtida bostadsbyggande i borde satsningarna ske i t.ex. län i produktiva investeringar för att vända befolkningsströmmarna. Vi föreslår därför att näringslivet, kommunerna och i län får investera för ökad sysselsättning på samma villkor som gäller för produktion av bostäder i storstäderna, dvs. statliga lån med en garanterad ränta på bör ställas till länets förfogande. Ett särskilt anslag på bör anvisas för industripolitiska satsningar i län. De statliga investeringarna är extremt låga i län. Uträknat per invånare är detta ett belysande exempel på hur lite statlig verksamhet som finns företrädd i län. I nedanstående tabell finns en sammanställning på skillnaden i statliga investeringar mellan och län i några av de vanligast förekommande statliga sektorerna. För att få en rättvisare fördelning av den statliga verksamheten och investeringarna föreslår vi att hemställer hos regeringen om åtgärder för ett statligt investeringsprogram i län för den närmaste femårsperioden på . Det motsvarar en investering som är hälften av den investering per invånare som staten investerat i . Med hänvisning till det som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs er att vända utvecklingen, stärka sysselsättning och service, behålla ungdomen och öka inflyttningen i län, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om sambandet mellan en importdominerad teknikhandel och framtida lyckosamma forsknings- och utvecklingsinsatser i län,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om planeringen av den nya tekniken och importföretagens lokalisering så att rättvis regional balans främjas,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om samlad helhetssyn och regional rättvisa som grund för de politiska besluten, 3. att hos regeringen begär förslag till ett samlat regionalpolitisk! utvecklings- och åtgärdsprogram för sydöstra och län i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behov av ökat länsanslag för regionala utvecklingsinsatser i län, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ändrade villkor för att främja investeringar i län, 6. att hos regeringen begär förslag om ett 5-årigt investeringsprogram för statliga investeringar i län om . () () ' 1988/89:N369