mot · GC02Fi226 · 1989-01-25 00:00:00 — Budgeten är överbalanserad med ca . Innevarande budgetår räknar man nu med ett budgetöverskott på ca 11 miljarder istället för ett lika stort underskott - alltså en felräkning på 22 miljarder. Vid en första anblick kan detta verka positivt. Felräkningarna beror i första hand på regeringens oförmåga att få ner inflationsnivån. Långsiktigt hotar detta en budget i balans. Regeringen har därutöver höjt skattetrycket . Att regeringen hävdar att 1989/budget enbart skall ge ett överskott på ca 400 miljoner beror framför allt på deras förhoppning om sänkt inflation ner till - en utveckling som få bedömare i övrigt tror på. Regeringen pekar också på de sänkta inkomstskatterna 1989. valprogram innebar en satsning på miljöpolitiken, en fördelningspolitik för lika och rättvisa levnadsvillkor, en satsning på utbildning och utveckling samt en stabil grundtrygghet i vård, omsorg samt i trygghetssystemet i övrigt. Detta har varit vägledande för vårt budgetarbete. budgetförslag innebär i förhållande till regeringens en ytterligare budgetförstärkning på . Skattetrycket sänks dessutom av BNP under nästa budgetår. Vårt budgetförslag innebär sammantaget att 5 miljarder satsas på att främja sysselsättningen på ett regionalpolitisk! Vi satsar på infrastruktur, vård och omsorg, utbildning, miljöåtgärder och rättsväsende. säger nej till regeringens besparing på lärarlönerna och nationalscenerna och Operan. Vi vill höja skatten på olja, kol, uran samt beskatta el och värme lika i samband med kondenskraft. Det sistnämnda under förutsättning att dessa höjda skatter går till en skattereduktion lika för alla skattebetalare vid en marginalskattesänkning års skatter. Skattereduktionen blir därmed ett fördelningspolitiskt komplement som kan bidra till lugnare inflationsutveckling. Vård, omsorg och grundtrygghet Barnfamiljerna får bättre valfrihet i barnomsorgen och bättre ekonomiska villkor genom förslaget om beskattat vårdnadsbidrag, sänkt matskatt och bibehållna mjölksubventioner. Regeringen bör lämna förslag om höjda barnbidrag i samband med kompletteringspropositionen. Pensionärerna får en förbättrad grundtrygghet genom återinförande av friåret i sjukvården, bättre förutsättningar för hemtjänst och anhörigvård, samt rättvisa pensionsvillkor för de pensionärer med låg eller ingen ATP som fortfarande förnekas pensionstillskott. föreslår omfattande omfördelningar av skattetrycket. Vi föreslår differentierad moms med sänkt skatt på maten. Vi föreslår sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag och höjda för stora företag. Vi föreslår att skatten skall användas som ett regionalpolitisk! instrument, bl a i den kommunala skatteutjämningen. menar att marginalskattesänkningar måste kompletteras med fördelningspolitiska insatser. Regional balans Mot. Rättvisa och likvärdiga villkor för landets olika delar har prioriterats i ^i226 Vårt förslag på skatteutjämningens område tar bättre hänsyn till många av de fattigaste kommunernas situation. Vi förordar en kraftfull utbyggnad av regionalpolitiken där satsningar på de mindre högskolorna, utveckling av skogslänens väg- och järnvägsnät samt en rejäl satsning på småföretagsamhet och landsbygdsutveckling är viktiga förslag. förordar en kraftfull miljöpolitik med ekonomiska styrmedel. Våra förslag innebär en omläggning av skattetrycket från arbete till skatter och avgifter på råvaror och miljöhotande produkter. Vårt budgetalternativ innehåller konkreta förslag bl a vad gäller införande av en uranskatt, införande av en särskild svavelavgift samt höjning av kol- och oljeskatten. Vi förordar också avgifter för att styra bort från kärnkraftsberoendet på elsidan. Insatserna på miljöpolitikens område är avgörande för att skapa förutsättningar för en varaktig tillväxt. En annan förutsättning är att ge småföretagande och nyföretagande bättre villkor. Vi förordar en omläggning av arbetsgivaravgifterna så att egenavgiften helt slopas för ett belopp motsvarande 1 basbelopp samt att sjukförsäkringsavgiften sänks för en lönesumma motsvarande . Dessa förslag finansieras i sin helhet genom höjningar av avgiftsuttaget i övrigt. På jordbruksområdet föreslår vi insatser för att underlätta jordbrukets omställning till ny produktion och insatser för bättre livsmedelskvalitet. Skolan får bättre förutsättningar att tillgodose angelägna behov. Högre utbildning och forskning utvecklas. förslag innebär bl a mindre klasser i skolan, bättre kvalitet på läromedlen och en rejäl satsning på de mindre högskolorna och forskningsmöjlighetema där. Vi bedömer att våra tillkommande utgiftsförslag kommer att rymmas inom den av regeringen avsatta kostnadsramen på 5 miljarder. Vi har i vår redovisning av budgetbalansen undantagit förslag som innebär omfördelningar inom samma system. Det gäller t ex förslagen om differentierad moms, arbetsgivaravgifterna samt den kommunala skatteutjämningen. Budgetförstärkningar BÅ 89/90 BÅ 89/90 Utebliven kompensation till kommuner för viss tidigare beskattning Ränteintäkt försäljning statliga företag Utredningsverksamhet miljö-/energidep. Expertgruppen f. regional utveckling Indragning av tjänster AMS/ Del av överskott arb.lösh.försäkring Budgetförsvagningar BÅ 89/90 BÅ 89/90 Statliga vägar, bärighetshöjande åtgärder Högskola och forskning Studiemedel Pensionärernas extra avdrag Förmögenhetsskatt arbetande kap. Stimulanser inlösen äldre lån Insatser mot radon i bostäder BUDGETSALDO (c) i förhållande till regeringen 1 Omställningsstöd jordbruket tillkommer Omfördelning av statliga tillgångar Försäljning statliga företag och avgifter (helår) Den kommunala sektorn var den samhällssektor som växte snabbast . Det var ett resultat av höga socialpolitiska ambitioner, överföring av arbetsuppgifter från staten till kommuner och landsting, kommunsammanslagningarna samt socialdemokratins prioritering av offentliga lösningar. har den kommunala sektorn växt med i genomsnitt . Den senaste långtidsutredningen angav att den kommunala tillväxten måste dämpas ner till för att nå en svensk ekonomi i balans. var ökningstakten i primärkommunerna och i landstingskommunerna. Detta innebär dock en klar minskning jämfört med 70-talets expansionstakt. För full behovstäckning skulle den kommunala ekonomin emellertid behöva växa 1989. Detta beror på den ökade pressen på kommunernas verksamhet t.ex. inom barnomsorg, vård och äldreomsorg. Arbetskraftsbristen innebär dock svårigheter att svara upp mot behoven. Den höga pris- och lönestegringstakten är också en faktor som utgör en press på kommunernas ekonomi. Kommunernas finansiella sparande har kraftigt minskat och är negativt, d.v.s. verksamheten drivs med underskott. Till en del har alltså statens budgetunderskott överflyttats på kommunerna. Budgetåret 88/89 räknar finansplanen med ett sparande i kommunsektorn på -8,5 miljarder. Den pressade ekonomiska situationen riskerar innebära kommande kraftiga kommunala skattehöjningar. En sänkning av den statliga inkomstskatten bidrar dessutom till att kommunerna ser ett utrymme för skattehöjningar. Ökningen i det genomsnittliga kommunala skatteuttaget är det största . ser denna utveckling som mycket oroande. Pressen på den kommunala sektorn måste minska. måste en politik föras som ger olika primärkommuner och landsting mer likartade ekonomiska möjligheter. föreligger skillnader i det kommunala skatteuttaget mellan olika kommuner på per beskattad hundralapp. endast skillnader i service samt administrativ skicklighet bör vara avgörande för kommunernas skattesatser. Mot bakgrund av detta samt den ekonomiska utveckling som beskrivits ovan anser att den kommunala skattekraftsutjämningen måste förbättras. Detta innebär att vill: - tillföra skatteutjämningssystemet ytterligare för /90 utöver regeringens förslag - genomföra en mer omfattande reformering av den kommunala skattekraftsutjämningen i samband med en kommande skattereform - lägga om det statliga bidragssystemet så att de specialdestinerade bidragen förs över till den kommunala skatteutjämningen. politk för den kommunala ekonomin utvecklas också i vår skattemotion och i en särskild motion om skattekraftsutjämning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetpolitiken som förordas i motionen, 3. att godkänner vad som i motionen anförts beträffande regional balans som ett mål för den ekonomiska politiken, 4. att godkänner vad som i motionen anförts beträffande god miljö som ett mål för den ekonomiska politiken, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande valutaregleringens avskaffande, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande skatt på värdepapper för utländska placerare1], 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande utgiftsramar för lönekostnader i offentlig verksamhet, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande fördelningspolitiken, [att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts beträffande arbete för flyktingar och invandrare2], 8. att hos regeringen begär förslag för främjande av högteknologi i enlighet med det anförda, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om målsättning och inriktning beträffande engångsförstärkningar av budgeten samt bemyndigar regeringen att genomföra erforderliga försäljningar, [att beslutar sänka schablonavdraget från . 10. att avslår regeringens förslag om kompensation till kommunerna för den borttagna beskattningen av juridiska personer och borttagen garantibeskattning, 11. att begär förslag om ökade inleveranser från och med 300 resp. 500 milj. kr. 12. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om höjda barnbidrag i anslutning till kompletteringspropositionen. () () () () () () 1 1988/89:Sk463. : 1988/89: A240. Det ekonomisk-politiska läget 2 Den ekonomiska politikens inriktning 3 Den internationella ekonomin 6 ekonomiska utveckling 19701988 7 Mål för den ekonomiska politiken 12 Inflationsbekämpning och lönebildning 18 Åtgärder för en varaktig tillväxt 26 4.7.2.1. Inledning 29 Vård, omsorg och grundtrygghet 29 Utbildning och utveckling 30 gotab 16671, 1989