ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk606 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk606 av m.fl. (m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T205 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande samverkan mellan tull och polis, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande omklassificering av färjelinjen mellan och .
mot · GC02Sk607 · 1989-01-13 00:00:00 — 1988/89: Sk607 Tillfällig införsel av fritidsbåtar Det återstår mycket av arbete för att få en harmonisering av lagar och regler på områden där det är särskilt angeläget att avskaffa onödiga hinder för nordiska medborgare. Vi vill ju ha ett öppnare . Ett besvärligare hinder upplever t.ex. de norrmän som vill vinterförvara sin båt i . För de båtar som turister för in i gäller temporär tullfrihet. Den tullfriheten består så länge vederbörande kvarstannar i landet. Om båten lämnas kvar i skall den däremot deklareras och förtullas. Nedsättning av tull och avgifter kan medges om särskilda skäl föreligger. har för avsikt att under innevarande vintersäsong medge nedsättning av tull och avgifter för kvarlämnade båtar och således inte vidta några åtgärder mot norska båtar som vinterförvaras i . Däremot kommer enligt uppgift reglerna att tillämpas fullt ut fr.o.m. nästa säsong. Det innebär t .ex. att de ca 60 norrmän, som i vinterförvarar sina båtar, kommer att drabbas av stora pålagor såvida de inte tar hem sina båtar över vintern. Ett sådant förfarande skulle på ytterligare ett onödigt sätt försvåra för människor att leva och bo i samarbete över . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande bestämmelser i syfte att medge nedsättning av tull och avgifter för båtägare från nordiska länder i de fall de vinterförvarar sin båt i .
mot · GC02Sk609 · 1989-01-16 00:00:00 — 1988/89 :Sk609 av Tom () Tillfällig införsel av fritidsbåtar besöks svenska kusten av ett stort antal fritidsbåtar. För de flesta innebär vistelsen i inga problem, och inga speciella formaliteter är förknippade med in- eller utresan. Bestämmelserna är dock sådana att vissa båtägare kan drabbas av svårigheter som i onödan belastas med föga meningsfulla uppgifter. En person bosatt i utlandet får inte lämna sin båt i om vederbörande plötsligt måste åka hem. Detta innebär också att en utländsk båt inte kan vinterförvaras i utan att införselavgifter först betalas. Detta har bl.a. uppmärksammats i Strömstadsområdet, eftersom flera småbåtsvarv där gärna vill kunna ta emot kunder från . En svensk båtägare som önskar vinterförvara sin båt i ett annat europeiskt land drabbas inte av motsvarande problem. Med tanke på önskvärdheten att anpassa svenska regler till de regler som gäller inom EG förefaller det angeläget att upphäva det svenska kravet på tullavgifter. Några fördelar med de svenska bestämmelserna är dessutom svåra att finna, och de tullavgifter som erhålls på detta sätt torde vara försumbara. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nya och förenklade bestämmelser för temporär införsel av fritidsbåtar.
mot · GC02Sk610 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk610 Effekten på turistnäringen av ökad moms I direktiven till utredningen om indirekta skatter förekommer förslag till en breddning av skattebasen för uttag av mervärdeskatt som skulle få en ytterst ogynnsam påverkan på turistnäringen. Förslagen innebär en ökad bygg- och restaurangmoms. Även moms på resor finns bland förslagen. Detta sammantaget innebär en ökad belastning för turismen och en försämring av konkurrensläget i förhållande till utlandet. har fler svenskar valt att tillbringa sin vintersemster i de svenska fjällen i stället för . Denna positiva utveckling hotas nu genom de kostnadsökningar som drabbar den svenska turismen. i har beräknat att en momsbreddning bl.a. kan få till följd att turistvolymen i minskar . är ett av de län som drabbas hårdast om dessa förslag förverkligas. Turismen är en betydande näring i länet. Den sysselsätter en stor del av länets befolkning både direkt i näringen och indirekt genom det servicebehov som uppstår. hör till de län som i andra sammanhang behöver statliga stimulanser för att uppnå samma möjligheter till en gynnsam utveckling som övriga landet. Det är därför obegripligt om regeringen drastiskt försämrar förutsättningarna för en basnäring medan det på annat håll i länet sitter en statlig utredare - - som kartlägger de möjligheter som finns för en positiv utveckling i länet för att senare komma med konkreta förslag till förbättringar. Utredningen om den indirekta beskattningen skall redovisa sitt arbete . Innan förslag till beslut föreläggs bör en helhetsbedömning ha gjorts som även innefattar förslagets effekter på olika regioner. Med anledning av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om momsbreddningens effekter på turistnäringen.
mot · GC02Sk611 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk611 av m.fl. (m) Mot Tullens resurser 1988/89 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ju805 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkning av tullens resurser. () () () 1 1988/89.3 sami.
mot · GC02Sk612 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk612 Beskattningen av miljövänliga bränslen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr211 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulanser för utveckling och användning av miljövänliga bränslen i fordon som drivs med diesel eller bensin och därvid införa skatterabatter på miljövänliga bränslen och verka för ökad prisdifferentiering mellan blyfri och blyad bensin.
mot · GC02Sk613 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk613 av förste vice talman () Momsen vid införsel av värdefulla kulturföremål Lagen om utförsel av kulturföremål kom enligt förarbetena till för att skydda vårt kulturarv och förhindra att värdefulla konstföremål, möbler, handskrifter m.m. förs ut ur landet. förhindrar reglerna i lagen om mervärdeskatt att sådana värdefulla möbler, tavlor m.m. som redan lämnat landet återförs till . De beläggs nämligen då med full moms. Endast museerna är undantagna från denna. Ett aktuellt fall gäller en mycket förnämlig Hauptbyrå, som för några tiotal år sedan fördes ut ur . Den skall nu bjudas ut till försäljning. En försäljning på t.ex. en kvalitetsauktion i skulle i avbränningar, främst genom momsen, kosta kanske en halv miljon, mot mindre än hälften vid försäljning i . Det ter sig orimligt att bestraffa dem som vill föra in samma sorts föremål som vi vill hindra andra från att föra ut ur . Det rimliga borde i stället vara att stimulera de utomlands boende ägarna att sälja sådana konstföremål, möbler m.m. som utgör en del av det svenska kulturarvet tillbaka till utan att vid gränsen drabbas av en avgift på f.n. av Hauptbyråns, Roslinmålningens eller Mariebergsfajansens värde. Ett sätt vore att befria de föremål från moms vid återinförsel till för vilka utförsel skulle ha vägrats. Samma kulturvårdande institutioner som prövar ansökningar om tillstånd att föra ut kulturföremål ur landet borde i så fall också pröva frågan om föremålet är av sådan betydelse för det nationella kulturarvet att det bör befrias från moms. Eventuellt kunde en begränsad avgift tas ut för konstföremål som befrias från moms för att täcka kostnaderna för ifrågavarande institutioner. Ett sådant system skulle med all sannolikhet leda till ett återinflöde av för kulturarvet värdefulla svenska kulturföremål, vilket borde stämma överens med lagstiftarens intensioner. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till undantagande från moms vid införsel av sådana kulturföremål som omfattas av lagen om utförsel av kulturföremål.
mot · GC02Sk615 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk615 av m.fl. (s) Skatten på mellanöl När tog beslut om ny alkoholpolitik uppgick konsumtionen av ren alkohol per invånare till . Det var den högsta alkoholkonsumtionen . Mellanölet svarade för av denna konsumtion. Avsikten med alkoholpolitiska beslut var dels att sänka den totala konsumtionen av alkohol, dels att genom prisdifferentiering stimulera till konsumtion av alkoholsvagare drycker. Effekten av nämnda beslut blev att konsumtionen av starksprit minskade, vin- och starkölskonsumtionen ökade och övrig ölkonsumtion gick ned. Det skedde alltså en förskjutning uppifrån och nedifrån till de mellanstarka dryckerna. Från många håll ifrågasattes det förnuftiga i att slopa mellanölet. Det visade sig också vara en felsyn att utgå från att konsumtion och missbruksproblem skulle minska om man tog bort en ölsort i mellanklass, vilken uppskattats av många konsumenter som en god måltidsdryck. Förvisso sjönk den totala alkoholkonsumtionen i landet, men missbruksproblemen kvarstod. serveras mellanöl på många restauranger om än under annan beteckning. Likaså finns i systembutikerna ett antal importerade ölsorter av samma kategori att köpa. salubjuds också svensktillverkat mellanöl i systembutikerna. Det måste ur alkoholpolitisk synpunkt vara en fördel att systembolagets sortiment utökas med ett svenskt öl som är alkoholsvagare än starkölet. Alkoholpolitiken syftar ju till att främja konsumtion av alkoholsvagare drycker på de starkares bekostnad. För att minska starkölets kraftiga uppgång till förmån för det svagare ölet måste emellertid en prisskillnad dem emellan föreligga. Flera undersökningar visar att åtminstone hälften av starkölskonsumenterna skulle välja mellanöl om detta kostade mindre än starkölet på systembolaget. Detta innebär att om hälften av all starköl som säljs skulle vara mellanöl, minskar den totala alkoholkonsumtionen i form av öl med . En sådan utveckling kan åstadkommas om mellanölet åsattes en skatt som är lägre än den som gäller för starköl. Fram 88/89 kostade de båda ölsorterna - mellanöl (3,alkoholhalt) och starköl (4,alkoholhalt) - lika mycket för kunden såväl på restaurang som på systembolaget. Framställningskostnaderna är lika höga för båda sorterna och en skatt på . per liter läggs på oavsett alkoholstyrka. Som en jämförelse kan nämnas att skatten på s.k. folköl är per liter. Bryggerierna har i avvaktan på signaler från myndigheterna satt ner försäljningspriset på mellanöl från . Detta innebär att en burk mellanöl är billigare än starkölet. Prisskillnaden är sannolikt för liten för att åstadkomma eftersträvad övergång från konsumtion av starköl till mellanöl. Allt talar för att det enbart genom en tydlig skillnad i skatteklass är möjligt att åstadkomma önskvärda alkoholpolitiska effekter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av lagen om rusdrycksskatt med en ny skatteklass mellan nuvarande klass II och klass III. () () 1988/89 Sköl 5
mot · GC02Sk616 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk616 av och (båda s) Ändrad tjänsteviktsgräns för lastbilar och skattemyndigheter har noterat en stor ökning av importen av amerikanska lyxbilar i skåpvagnsutförande. Orsaken till dessa bilars ökade popularitet är att de är tillräckligt tunga för att klassas som lastbilar, vilket innebär att accisavgiften inte tas ut vid förtullningen. Gränsen för klassning som lastbil och befrielse från accis är . De amerikanska tillverkarna har anpassat fordonens tjänstevikt så att man har tio till tjugo kilos marginal. En marginal som ger den svenske köparen en skatterabatt på . För att kunna registrera den som lastbil, måste mottagaren utrusta bilen enligt svensk lastbilsstandard. Det innebär dock endast att baksäten och lyxinredning tas bort vid besiktning och förtullning. Det är uppenbart att dessa bilar, som huvudsakligen köps av företagare, är avsedda att användas som personbilar och att så också sker. Efter besiktningen monteras säten och inredning in igen och bilen används som företagarens privatlimousine, finansierad med hjälp av undandragen accis och andra skatteförmåner som utebliven förmånsbeskattning för tjänstebil och momsavdrag. Detta blir möjligt genom att lastbilen ägs av företaget och ingår i företagets normala verksamhet. En höjning av nuvarande tjänsteviktsgräns för lastbil från till skulle eliminera dessa missförhållanden beträffande accis och skattebestämmelser och ge en betydande inkomstförstärkning till statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring av tjänsteviktsgränsen för klassning som lastbil. () ()
mot · GC02Sk618 · 1989-01-18 00:00:00 — Av och (bådas) Lastbilstrafiken mellan och har ökat kraftigt och fortsätter att öka. Detta gäller också den polska turistströmmen med turistbussar som sedan fortsätter till olika städer, bl.a. till . Antalet passagerare var ca 250 000 och 50 000 chaufförer. Antalet fördelar sig ungefär jämnt mellan svenska och polska resande. Dessutom trafikeras Ystads hamn av färjor till en gång och tre-fyra gånger . Polenfärjorna kommer i genomsnitt fem-sex gången . Det har tyvärr visat sig att narkotikan kommer in till även över . och har det gjorts stora beslag av amfetamin och heroin i . Detta kräver stora personella insatser. Enligt personalen känner de sig otillräckliga för den legala trafiken och även för att bekämpa den smuggling av narkotika som pågår. Narkotikabekämpningen måste vara ett högt prioriterat område och finnas på de mest utsatta platserna. Därför anser vi att en översyn och undersökning bör göras om personalresurserna är rätt fördelade med hänsyn till den narkotikasmuggling som troligen pågår mellan och och för att vidta de åtgärder som behövs för att narkotikakontrollen i skall kunna förstärkas med eventuell omplacering av personal från andra områden, om möjligheter och förutsättningar finns. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn och undersökning huruvida personalresurserna är rätt fördelade på de områden där narkotikasmuggling pågår.
mot · GC02Sk619 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk619 av m.fl. (s) Bensinskatten har alltmer samhällsresurser satsats på att bygga upp och förbättra kollektivtrafiken. Avsevärda förbättringar har också uppnåtts, främst i storstadsregionerna och i de större tätorterna. I de glest befolkade Norrlandslänen har det varit betydligt svårare att bygga upp en effektiv kollektivtrafik på grund av de långa avstånden. t. ex. har en yta motsvarande av landets areal, men av landets befolkning bor där. Mot den bakgrunden är det naturligtvis svårt att bygga upp en rationell och effektiv kollektivtrafik i glesbygden. Samhällets uppbyggnad av kollektivtrafiken gynnar storstadsregionerna, och där har beroendet av privatbil minskat, medan befolkningen i glesbygderna har blivit alltmer beroende av bilen, inte bara för arbetsresor utan även för att över huvud taget nå samhällsservicen. Visserligen subventioneras bilskatten i stödområdet, men den nedsättningen är marginell i jämförelse med de stora samhällsinsatser som görs för en bättre kollektivtrafik i storstäderna samt de subventioner de åkande kan få vid köp av månads- eller årskort i tätorterna. För att öka rättvisan mellan de boende i storstadsområdena och i glesbygden är det angeläget att skapa en differentierad bensinskatt. Därmed skulle kollektivtrafiken öka ytterligare i storstadsregionerna och bidra till en bättre miljö. En höjd bensinskatt i Stockholms-, Malmö- och Göteborgsregionerna till förmån för en sänkt bensinskatt i stödområdet och en oförändrad i landet i övrigt, innebär inte heller någon merkostnad för samhället i övrigt. Dessutom innebär de stora bränslemängder som säljs i storstadsområdena i förhållande till de små i glesbygderna att en förhållandevis liten höjning inom storstadsregionerna skapar möjlighet till ordentliga sänkningar i de områden som tillhör stödområdet. Det finns därför flera positiva skäl till att pröva möjligheten att införa en differentierad bensinskatt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att pröva förutsättningarna för en övergång till differentierad bensinskatt. () () 1988/89 Sk619
mot · GC02Sk621 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk621 Mervärdeskatten för statliga företag m.fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi502 hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av reglerna för mervärdeskatt för offentlig myndighet och statliga företag så att den fria konkurrensen mellan privat och offentlig verksamhet inte hindras. () () () ()
mot · GC02Sk622 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk622 av Ökat anslag till Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ju808 hemställs att anslår utöver vad regeringen föreslagit för , förvaltningskostnader, bilaga 9, Dl. () () () () () ()
mot · GC02Sk623 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk623 av m.fl. (mp) Narkotikasmugglingen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So217 hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att tillfredsställande förhindra narkotikasmuggling. () () () ()
mot · GC02Sk624 · 1989-01-18 00:00:00 — 1988/89: Sk624 av () och (m) som tull- och skattefri zon Frizon innebär en tull- och skattefri zon. Lagändringar sorn möjliggjorde befriande från socialavgifter och allmän löneavgift togs av som en regionalpolitisk insats angående vissa näringsgrenar i , varigenom till viss del blev frizon. För utgör transportkostnader och reseavstånd ett betydande problem. De näringar som vuxit fram på ön betungas i det hänseendet av kostnader som är betydligt större än för de flesta företag på fastlandet. För staten innebär kostnadsbelastningen och konkurrensnackdelarna för att stora subventioner måste betalas ut. Detta gäller såväl transportstöd som subventionering av resandet. Öar betraktas som särskilt lämpliga att ges frizonsstatus. Runt om i världen finns många exempel på öar som inrättats som frizoner. föreslog föreningen fria i ett brev till utrikeshandelsminister att skulle få bli en nordisk ekonomisk frizon. Det ekonomiska uppsvinget för ögruppen har sin förklaring i den skattefria försäljningen ombord på de alltmer förstklassiga Ålandsbåtarna som skulle, om detta förslag fick gehör, förstärkas ytterligare. är i ännu högre utsträckning än en turistö. Turismen är viktigaste näring. För denna viktiga näringsgren och för näringslivet i övrigt på , för sjöfarten, för fisket och för tätheten i förbindelserna med fastlandet skulle som frizon innebära enbart fördelar. Eftersom de gotländska näringarna i mycket ringa utsträckning konkurrerar med landet i övrigt, är en eventuell snedvridning av konkurrensen egentligen inte något problem. I stället kan en frizon ge en tätare och bättre trafik till ön, fler resenärer, lägre biljettpriser, och subventioner från staten kan upphöra. är en underbar sommar- och semesterö. Säkerligen skulle människor upptäcka hur vacker, intressant och stimulerande ön är även vinter, , om man kunde resa dit till ett bättre pris och vistas till rimlig kostnad. som frizon skulle med största säkerhet leda till ökad turism med lägre priser, som övriga näringar också fick ett uppsving. Tjänstesektorn skulle öka, många fler arbetstillfällen skulle skapas. Även för de näringar som hör till jordbruket men är av stort intresse för turismen, kunde ett uppsving förväntas, såsom fisket, häst- och fåravel respektive uppfödning, ulltillverkning och hantverk av skilda slag. Den gotländska naturen, öns intressanta fornlämningar och historia och det sköna klimatet skulle i större utsträckning än nu året runt kunna erbjudas svenskar i övrigt att njuta av och rekreeras av som invånare och näringsliv fick bättre ekonomiska utvecklingsmöjligheter och staten t.o.m. kunde få lägre utgifter. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör förklaras som frizon. () (m) 1988/89 Sk624
mot · GC02Sk626 · 1989-01-20 00:00:00 — Utredning om en gränsskyddsstyrka I mångå avseenden arbetar tull och polis med likartade arbetsuppgifter, exempelvis narkotikagrupper, som har till uppgift att förebygga och hindra innehav, bruk och försäljning av narkotika. I ett annat avseende - bevakningen av våra flygplatser - arbetar också två grupper med i stort samma abetsuppgifter - bevakning och kontroll av resande och gods. Ett fördjupat samarbete skulle kunna innebära bättre effektivitet. I vissa fall tenderar tull och polis att kollidera under sin yrkesutövning. Samarbetet färgas av ett visst revirtänkande de båda organisationerna emellan. Tullens verksamhet tenderar att minska i volym , vinter och vår, då resandeströmmen minskar och turismen går på lågfart. En sammanslagning av tull och polis skulle kunna innbära ett bättre utnyttjande av de gemensamma resurserna såväl personella som materiella. Polis och tull arbetar med vardera stora lednings- och administrationsavdelningar, vilka vid en sammanslagning kunde reduceras inte obetydligt. Detta skulle innebära kraftigt minskade totala kostnader och en icke obetydlig effekthöjning i en sammanslagen organisation. En sammanslagning av tull och polis skulle i första hand innebära att det inom det sammanslagna verket bildades en gränsskyddsstyrka bestående av specialutbildad personal från både polis och tull. I en utredning om samanslagning av tull och polis bör även roll i gränsskyddet ingå. Är det möjligt att låta även utföra uppgifter, som åvilar sjöpolisen? Även i detta avseende kunde det finnas samordningsvinster att göra. Utredningen skall även bedöma utbildningsfrågorna inom ett sammanslaget polis- och tullverk. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om sammanslagning av polis, tull och kustbevakning till en gränsskyddsstyrka. gotab 16595, 1989
mot · GC02Sk627 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk627 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T213 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om servicenivån för tullklarering för ankommande färjor. () () () () 1 1988/89.
mot · GC02Sk628 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk628 Miljöavgifter på internationell flygtrafik, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T215 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag till skattelättnader och stimulanser i syfte att främja övergång till renare motorer i enlighet med vad som anges i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljöavgifter på internationell flygtrafik. () () () () () ()
mot · GC02Sk629 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk629 Med anledning av prop. 1988/89:22 om ändring i lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner ges framför allt ökade befogenheter till utredning och ingripande när det gäller främst brott mot in- och utförselförbud som avses i sanktionslagstiftningen. Lagändringsförslaget har ett direkt samband med den sanktionspolitik bedriver mot . Den i propositionen föreslagna lagändringen gör det möjligt för att medta personer till förhör, göra beslag samt företa husrannsakan och kroppsvisitation. Det är bra att nu ges dessa befogenheter. Det vore också bra om kan tillämpa sina befogenheter i det praktiska arbetet. Vad jag förstår så har inte de resurser som krävs för detta. 1988/89, bil. 9, finns inga utökade resurser för anslagna. Att en effektiv sanktionspolitik mot upprätthålls är viktigt. Men för att så skall kunna ske måste också resurser ställas till de statliga myndigheternas förfogande som har uppgiften att tillämpa lagstiftningen på detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att erforderliga medel på tilläggsbudget ställs till förfogande för att effektivt tillämpa prop. 1988/89:22 om ändring i lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner, 2. att hos regeringen begär förslag till erforderliga medel på tilläggsbudget för att skall kunna tillämpa lagen om vissa internationella sanktioner på ett effektivt sätt.