ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Fi706 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi706 av m.fl. (vpk) En ny världsvaluta 1988/89 Fi706722 Motorn i skuldkrisen är spekulationsekonomin, ränte- och valutafluktuationerna, som USAs budgetpolitik och våldsamma militära upprustning givit upphov till. Militärutgifterna fördubblades under första - och totalt under presidenttid uppgick de till . USAs budget- och handelsunderskott har växt till nivåer, som () inte skulle acceptera i något annat land. exporterar inte längre kapital utan importerar. Inte minst sugs kapital från till . Till skillnad från andra länder behöver inte betala med reala värden utan kan använda sedelpressen, så länge som dollarn accepteras som internationellt betalningsmedel. Det har resulterat i att nästan vagabonderar på de internationella penningmarknaderna. Penningmarknaden har växt till fyra gånger världens reala varuproduktion. För att stoppa dollarns fall har centralbankerna i de viktigaste överskottsländerna gått in med . Hur länge ska omvärlden fortsätta och betala sådana jättebelopp för USAs underskott? verkar emellertid omvärldens tålamod börja svikta. IMF kritiseras från allt fler håll för dess undfallenhet gentemot . Vpk anser att bör ta initiativ i IMF om att fonden ska ställa samma krav på , som den ställer på andra länder: att nedbringa budgetunderskottet. Ekonomer och politiker, även i västvärlden, har börjat ifrågasätta USA-dollarn som internationell reservvaluta. De erinrar om den ursprungliga uppgörelsen i Bretton , som stipulerade att USA-dollarn skulle vara fritt utbytbar i guld till per ounce. Detta frångick , när dollarn råkade i kris till följd av kostnader. förklarade president att stormakten ensidigt beslutat att dollarn inte längre skulle vara fritt utbytbar mot guld. Dollarn devalverades, utan att IMF tillfrågades. Vi fick flytande valutakurser, valutaspekulationerna och kasinoekonomin. Beroendet av , som fluktuerar beroende på politik och finansmarknadens spekulationer, har varit förödande för . De hade mycket av sina skulder i dollarlån, när våldsamma upprustning drev dollarn i höjden. Priserna på olja och många andra råvaror sätts i dollar, och när dollarn faller gör de råvaruexporterande länderna stora förluster. Priserna på flygresor bygger på dollarn, liksom pappersmasse- och andra för Den internationella ekonomiska sta- 1 1 1988/89. 1988/89 Fi706 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär initiativ i FN för att skapa en neutral världsvaluta, 2. att hos regeringen begär initiativ i () för att denna ska ställa krav på att medverka till en stabilare världsekonomi genom att nedbringa sitt budgetunderskott. (vpk) (vpk) (vpk) tistiken räknar i dollar. Även i-länderna och de socialistiska länderna har sålunda intresse av att ändra på det nuvarande dollarberoendet. På många håll har man börjat diskutera det alternativ, som J.M. Keynes förespråkade i Bretton , en neutral världsvaluta (bancor). Vpk anser att ett svenskt initiativ - kanske tillsammans med likasinnade länder - bör tas för att föra upp dessa diskussioner på regeringsplanet, lämpligen i FN.
mot · GC02Fi707 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :Fi707 Olika rapporter från såväl revisorer sorn visar på stora brister i momsstatistiken. I stort sett är det bara statens nettoinkomster av mervärdeskatten som publiceras. Redovisning av momsinbetalningar uppdelat på branscher och näringsgrenar är en av de statistiktyper som fattas. Vad gäller uppbörden av moms redovisas dels att av den deklarerade momsen inbetalas , dels antas att staten förlorar på moms som aldrig deklareras. En förbättring av momsstatistiken vore av stort värde. En noggrannare och mera systematisk momskontroll förutsätter bl.a. att skattemyndigheterna har tillgång till jämförelsetal för olika branscher. Det i sin tur kräver en större exakthet vid registrering av näringsgrenstillhörighet än vad som är möjligt. En utveckling av SNI-systemet är därför nödvändig för att kunna förbättra momskontrollen. En viktig åtgärd är också att momsredovisningen görs offentlig. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en förbättrad momsstatistik och offentlig momsredovisning. () () 1* 1988189.3sami.
mot · GC02Fi708 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi708 Utbyggnad av förnyelsefonderna, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ub261 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en utbyggnad av förnyelsefonderna med avsättningar baserade på företagens vinster och 1989 enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag till en tekniskhumanistisk vuxenutbildning finansierad genom en utbyggnad av fömyelsefonderna. (vpk) (vpk) Margö (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Fi709 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi709 av () Premieobligationslån till järnvägsinvesteringar är ett av framtidens trafikmedel om den moderniseras och ges konkurrenskraft. Miljömässigt är den överlägsen andra trafikslag. I det trafikpolitiska beslutet avsattes . Redan då befarades detta belopp vara otillräckligt och i årets budgetproposition framstår detta än tydligare. Mer tillgängliga medel har dock inte kunnat tas fram. Järnvägsinvesteringar behöver inte enbart belasta statsbudgeten. kunde t.ex. med fördel privatfinansieras. Detta och liknande förslag tas upp i trafikpolitiska motion. Ett annat sätt är att vädja till svenska folkets ofta uttalade intresse för att behålla och förbättra sin järnväg. Det föreslås därför att SJ och genom erbjuder ett premieobligationslån där pengarna skall öronmärkas för järnvägsinvesteringar. Lånets storlek kan anpassas efter intresset men 3-5 milj.kr. bör vara en lämplig storleksordning. Inkomna medel används för banor och till vagnmateriel på sträckor där tidigareläggning mot nuvarande planer är särskilt angeläget. Den årliga förräntningen av ett lån på . efter utgör 150 milj.kr. Detta betalas av SJ och i proportion och bör till stor del med ökade intäkter. Därtill bör intresset för lånet höjas genom att ett antal resechecker, som kan användas som betalning för järnvägsresor, ut vid varje dragning. Nominella värdet på obligationerna bör inte vara högre än . för att så många som möjligt skall kunna vara med. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen föreslagits om finansiering av järnvägsinvesteringar.
mot · GC02Fi711 · 1989-01-24 00:00:00 — guldreserv är en del i vår valutareserv, som skall kunna utjämna tillfälliga underskott i vår betalningsbalans med utlandet. I praktiken har de flesta länder en guldreserv som överhuvud taget inte rörs. Ett undantag utgör den politiska demonstration mot dollarn som accepterad världsvaluta, som general de satte i verket när begärde att få sina dollartillgångar växlade mot guld . Inlösen skedde till ett orealistiskt lågt guldpris. Åtgärden fick till följd att inlösen av dollar mot guld upphörde . Alternativet till ett guldinnehav är innehav av räntebärande utländska statspapper, vilka i motsats till guldet ger löpande avkastning men inte ger den värdesäkring som guldet normalt givit. Guldreserverna i världen uppgår till ca . Den löpande brytningen i är ca /år. Guldpriset var som högst 1979, ca /kg men har sedan sjunkit till ca /kg. Den svenska guldreserven, som i balansräkning är upptagen till har ett marknadsvärde vid ett guldpris på /kg av ca . fram till nu har guldreservens värde i stort sett följt inflationen. steg guldpriset kraftigt sannolikt under påverkan av och oljeprischocker. har guldpriset sjunkit med . Inflationen har uppgått till . i sv kr per kg 1970 ca 5 800 En utförsäljning av den svenska guldreserven 1980 och en placering av likviderna i räntebärande utländska statspapper skulle vid en avkastningsnivå på och återplacering av avkastningen i nya statspapper ha ökat den svenska valutareserven med ca . En utförsäljning vid det dåvarande höga guldpriset skulle på motsvarande sätt ha ökat den svenska valutareserven med . Guldet visar sig vid noggrannare analys vara en sämre tillgång i ett lands Mot. 1988/89 valutareserv än andra placeringar. En successiv utförsäljning på den öppna Fi711 marknaden är därför fördelaktig. Att börja denna utförsäljning nu skulle dessutom kunna vara en betydligt kraftigare signal mot apartheidpolitik än den handelsbojkott, som inlett och som sannolikt inte har någon som helst betydelse i kampen mot apartheid och som riskerar att drabba de anställda i svenska företag i och de anställda i företag i som traditionellt har exporterat till . Ett beslut om försäljning av guldreserv är däremot en åtgärd som indirekt drabbar en viktig men begränsad del av ekonomiska liv. Guldexporten från ger exportintäkter på nära . Den svenska guldreserven uppgår till nära en tredjedel av den exporterade kvantiteten. En försäljning kan ge en viss marknadspåverkan som kan bli besvärande för . Det finns alltså två vart för sig starka skäl att nu utförsälja den svenska guldreserven. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna att en utförsäljning av den svenska guldreserven bör ske.
mot · GC02Fi712 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Fi712 av och (båda fp) Milj ovänligt papper gjorde 1986 ett uttalande om att miljövänligt papper skall prioriteras i statsförvaltningen. Trots det har årets budgetproposition - en lunta på 4,5 kilo-tryckts på klorblekt papper. Även som förbrukar hundratals ton papper använder fortfarande klorblekt papper. När behandlade miljöpropositionen behandlades även motioner om oblekt papper. framhöll då att det bör vara en uppgift för organ som ger miljöinformation och marknadens företrädare att påverka konsumenterna. Vöre det då inte på sin plats att åtminstone miljöoch använde sig av miljövänligt papper när man presenterar sitt budgetförslag? Valet 1988 avgjordes via klorblekta valsedlar. Det måste vara en självklarhet att valet avgörs med miljövänliga valsedlar! Då vi känner till vissa av klorblekningens effekter på miljön bör man frångå användningen av klorblekt papper. Utsläppen från den kemiska massatillverkningen och blekningsprocesserna är många och allvarliga. Alternativ till kemisk massaproduktion och klorblekning finns och är under ständig utveckling. Ett alternativ är blekning med syrgas och väteperoxid. Ett annat är att bestryka papperet med lera eller krita. Problemet är kanske inte nödvändigtvis att hitta nya och skonsammare metoder att framställa kritvitt papper, utan att sprida insikten att vi kanske inte alltid behöver kritvitt papper. Men till och med bruna kuvert tillverkas av klorblekt papper som sedan färgas. Regeringen har gett statskontoret i uppdrag att informera större upphandlande myndigheter om att miljövänligt papper utgör ett likvärdigt eller fördelaktigare alternativ till klorblekt papper. Det är dags att följa upp vilket genomslag denna information har fått. Regeringen bör ge ett sådant uppdrag. Det är viktigt att och regeringen aktivt bidrager till att minska miljöförstöringen och genom det egna handlandet tar konsekvenserna av ett sådant synsätt. Som storkonsumenter av papper har vi en unik möjlighet att påverka och påskynda utvecklingen av en mer miljövänlig massa- och pappersproduktion. Det är viktigt att riksdag och regering går före med gott exempel. Med hänvisning till det anförda hemställs Ft712 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljövänligt papper, [att beslutar att valsedlarna val trycks på miljövänligt papper,1] 2. att hos regeringen begär en uppföljning av statskontorets information om miljövänligt papper. () () 1 1988/89:K712
mot · GC02Fi716 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi716 av och (båda fp) Statsbidragssystemen för , gymnasieskolan och vuxenutbildningen medför att kommunerna får kompensation för kostnader i samband med lärares tjänstledighet med löneförmån. För är kompensationen schabloniserad genom en viss procent av övriga lönebidrag. För gymnasieskolan och vuxenutbildningen utgår bidrag för faktiska vikariekostnader. Även i dessa fall kan en schablonisering förväntas. De flesta ledigheterna avser sjukledighet, ledighet för barns födelse eller annan ledighet för vilken ersättning från den allmänna försäkringen utgår. Statsbidragssystemen är konstruerade så att kommunen i princip får kostnadstäckning dels för ordinarie lärare, dels för ev. vikarie. Ersättningen från sänds in till . Nuvarande regler medför framför allt för de mindre kommunerna en mycket dålig statsbidragstäckning om man har otur och får många sjuklediga eller flera lärare lediga för barns födelse. För de allra flesta kommunerna skulle det vara betydligt bättre om ersättningar utbetalades direkt till kommunerna och att statsbidraget minskade i motsvarande grad. En sådan förändring medför ingen kostnadsomfördelning mellan staten och kommunerna. Däremot skulle det för de skilda kommunerna medföra en betydligt bättre statsbidragstäckning i förhållande till faktiska kostnader. I det förslag till förändrat statsbidrag som varit föremål för remissbehandling har frågan behandlats. Något förslag på denna punkt tycks dock inte komma. Det finns emellertid inte någon anledning att invänta ytterligare någon utredning innan en förändring genomförs. Tvärtom vore det ju naturligt att med att övriga förändringar genomförs även genomföra att arbetsgivarinträdet för den kommunalt anställda lärarpersonalen utbetalades direkt från till respektive kommun. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om arbetsgivarinträdet för kommunalt anställd lärarpersonal.
mot · GC02Fi718 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89: Fi718 av Hans Nyhage och (båda m) Teleservice med 020-anknytning hos statliga myndigheter m.fl. tillämpar ett system för ingående samtal med 020-anknytning plus ett särskilt telefonnummer. Detta system tillämpas även av andra abonnenter, t.ex. vissa resebyråer. Det innebär, att telefonörens abonnemang påförs kostnaden för en markering och mottagarens abonnemang den övriga kostnaden för samtalet. Det torde knappast höra till undantagen, att den som telefonkontaktar statliga myndigheter och verk - ofta nog på uppdrag av dessa - får finna sig i att samtalet drar ut . Skälen härför varierar givetvis, men inte så sällan är det var god vänta som gäller eller hänvisning till den ena personen efter den andra. Åtskillig tid kan på detta sätt förbrukas, innan ärendet är uträttat och samtalet avslutat. tickar samtalsmarkeringen och kostnaden för telefonören springer i höjden, i all synnerhet vid rikssamtal. Tillämpningen av 020-systemet utgör givetvis en värdefull service för den, som ringer samtalet genom att det egna abonnemanget endast påförs kostnaden för en markering. Det föreligger naturligtvis en risk för missbruk genom okynnesringning, som dock går att stävja på skilda sätt. Enligt uppgift har dylikt missbruk inte förekommit i någon större omfattning, där 020systemet redan införts. I sammanhanget kan konstateras att allt fler abonnemang tillkommer på området. Enligt vår menig är det rimligt, att samtliga statliga myndigheter, verk och företag genomför den service mot den enskilde, som tillämpningen av 020-systemet innebär. Detta bör därför komma till stånd. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpningen av 020-anknytningen vid telefonsamtal med statliga myndigheter, verk och företag. Hans Nyhage (m)
mot · GC02Fi719 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi719 av m.fl. (c) Den offentliga verksamheten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: K505 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om effektivisering och förnyelse av den offentliga verksamheten. () () ()
mot · GC02Fi720 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi720 av m.fl. (m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: K442 hemställs att hos regeringen begär förslag till avveckling av SPAR i enlighet med vad som i motionen anförs. () Hans Nyhage (m) (m) () () () tand (m)
mot · GC02Fi721 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi 721 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: A483 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande ett uppbrytande av offentliga monopol. () () () () () ()
mot · GC02Fi722 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fi722 av m.fl. (fp) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Sk824 hemställs 1. att beslutar att anslå mindre på anslag Al än regeringen för /90, eller således , 2. att beslutar att anslå mindre på anslag Al än regeringen för /90, eller således , 3. att beslutar sammanföra anslag BIO och C8 till ett anslag med benämningen Bidrag till viss information och utveckling, 4. att beslutar avskaffa anslagen B10 och C8, 5. att beslutar att anslå till det nya anslaget Bidrag till viss information och utveckling för /90. () ()
mot · GC02Fö301 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89: FÖ301 av m.fl. (vpk) Försvarets folkliga förankring 1988/89 FÖ301-306 Vpk vill ha ett folkligt och samhälleligt väl förankrat försvar. Ett sådant försvar förutsätter: Ett välordnat rättvist samhälle En rättvis allmän värnplikt Att alla delar av landet försvaras Ett regemente i varje län En yrkesofficerskår som rekryteras ur alla samhällsled arbete bör därför inte bedrivas så att arméfrågorna löses i förväg ryckta ur sitt sammanhang med flygvapnets, marinens och totalförsvarets frågor. Ett sådant arbetssätt skulle kunna medföra att armén får en felaktig organisation. Försvarets folkliga förankring är till stor del en arméorganisationsfråga. Hur denna förankring skall åstadkommas i framtidens försvar är inte utrett. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försvarets organisation. (vpk) (vpk) 1 1988/89. Nr FÖ30I -306
mot · GC02Fö303 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: FÖ303 I flera av våra grannländer är helikoptern redan en verklig resurs i räddningstjänsten. Det gäller t. ex. i och . är i flera avseenden ett föregångsland inom räddningstjänsten men ifråga om helikoptertransporter anses vi som ett u-land. Det är förvånande att helikoptertransporter ej kommit att utnyttjas mer i landet med tanke på den glest bebyggda landsbygden och de långa avstånden mellan tätorter, ett förhållande som särskilt kännetecknar den norra landsändan. 1 försvarsbeslut sägs att sjuktransportkapaciteten i krig måste ökas och att den höjda beredskapen ska komma till nytta redan i fred. Erfarenheten från med försöksverksamhet med en helikopter visade positiva effekter. kunde av befolkning nås, resten. Det åren vanlig uppfattning att helikoptern främst är till för att snabbt hämta in t. ex. trafikoffer till sjukhus. Men minst lika viktigt är det att snabbt kunna transportera ut professionellt kunnande till skadeplatsen. Den utredning som berett frågan om helikoptertransporter har lämnat ett förslag. Därav framgår att helikoptertransporter för att tillgodose fredsbehoven bör organiseras i landstingskommunal och statlig regi och samordnas med försvarsmakten, m.fl. Vissa statliga medel har avdelats för att förbättra sjukvårdstransportkapaciteten med helikoptrar under förutsättning att sjukvårdshuvudmännen vill medverka. Men förslag från regeringen saknas. Med hänsyn till de stora avstånd som råder i övre , anser jag att en försöksverksamhet bör komma igång med samverkan av landstingen inom den norra sjukvårdsregionen. Regeringen bör ta initiativ för att verksamheten med helikoptertransporter kan påbörjas . Den satsning som skett på larmcentraler, brandstationer, fortbildning har på intet sätt följts upp av motsvarande satsning på snabba transporter. Liv skulle kunna räddas om kapaciteten fanns. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att försöksverksamhet med helikoptertransporter bör organiseras i den norra sjukvårdsregionen. 1988/89 FÖ303
mot · GC02Fö304 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: F5304 av och (båda s) Luftburna sjuktransporter Frågan om luftburna sjuktransporter har behandlats av och . Det kan nämnas att frågan aktualiserats i en motion som behandlades av dåvarande civilutskottet (CU 1979/80:20 s.7). Därefter har den behandlats av försvarsutskottet , 1986 och 1987 (FöU 1985/86:2 s. 3, FöU 1985/86:8 s. 37 respektive FöU 1986/87:11 s. 40 41). Ärendet har också tagits upp i interpellationer och frågor till statsråd. konstaterade, vid frågans behandling senast, att förhandlingar, som inletts med om ett samlat ansvar hos sjukvårdshuvudmännen för luftburna sjuktransporter inte hade kunnat slutföras. uttalade utskottet att det inte kunde anses tillfredsställande att frågan om sjuktransporter med helikoptrar utan resultat bearbetats . konstaterade utskottet att den redovisning av frågan som lämnades i totalförsvarspropositionen inte gav klarhet i vilka förhållanden som hindrar att frågan bringas till en lösning. Utskottet, som utgick från att sjukvårdshuvudmännen var beredda att ta sitt ansvar, ansåg att regeringen måste ta sig an denna viktiga fråga. Endast med tvekan ansåg sig utskottet kunna föreslå att avvakta med ytterligare överväganden i . Sedan försvarsutskottet uttalade det nu refererade har det gått . har fortfarande inte förelagts något förslag om hur frågan skall lösas. Vid frågestunden i omtalade socialministern att en arbetsgrupp framlagt en rapport om helikoptrar för sjuktransporter men att det ännu inte varit möjligt att en ekonomiskt försvarbar lösning som täcker behoven för sådana transporter såväl i krig som fred. Av rapporten framgår att sjuktransporter med helikoptrar har stora fördelar och att verksamheten bör utvecklas på grund av de olika förhållanden som föreligger i olika delar av landet. Ofta är det mycket små förändringar som behövs För att verksamheten skall kunna fungera. Som exempel kan nämnas att försvaret har helikoptrar i och . Dessa är emellertid inte bemannade dygnet runt. Vad det gäller beträffande dessa helikoptrar är att besluta att de skall vara dygnetruntbemannade. Den berättigade otålighet som försvarsutskottet tidigare visat har naturligtvis förstärkts som gått sedan uttalandet gjordes. Frågan måste bringas till en lösning. Det är viktigt att regeringen under innevarande år lägger fram förslag till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skyndsamt föreläggs förslag om luftburna sjuktransporter. () () 1988/89 FÖ304