mot · GC02U228 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:228 av m.fl. (vpk) m.m. sägs vara en "multilateral utvecklingsbank". Den beteckningen är vilseledande. På , då och bildades, handlade det inte om utan om att underlätta det internationella kapitalets flöden. Banken och IMF kom in i FN-systemet först . Därför har de inte samma demokratiska struktur som råder i övrigt i FN: ett land, en röst. I-länderna har av rösterna i banken, . ensamt har av rösterna. Att kalla den "multilateral är därför fel. Det vore riktigare att kalla och för USA-baserade transnationella företag. De har sitt säte i . Banken har alltid haft en amerikan till president. USAs nye utrikesminister lanserade 1985, när han var finansminister, en plan (Bakerplanen), som banken gjorde till sin. Syftet med den var att möta hotet att skulle gå samman och vägra betala. Det lyckades, gäldenärsländerna splittrades. IMF kunde förhandla med dem en och en. nuvarande president gjorde "Reagonomics till bankens filosofi. I mångas ögon är "bankernas bank och IMF instrument för det internationella kapitalet som just nu används för att rädda affärsbankerna ur den kris som de åstadkom genom sin katastrofala utlåningspolitik . Bankens ekonomer erkänner nu att de inte förutsåg vare sig den branta nergången för handelsvillkor eller skuldkrisen. Och när skuldkrisen kom, valde banken att behandla symptomen, medan orsakerna fick fortsätta att verka obehindrat. Resultatet har blivit att skulder rullat fram som en snöboll. , då skuldkrisen bröt ut, har skulderna växt . Ju mer skulderna omförhandlats, ju fler strukturanpassningar på IMFs villkor - desto större har skulderna blivit. betalade i skuldtjänst dvs. mer än vad hela skulden var 1980. hoppas bankerna att skattebetalarna i i-länderna ska betala, att staterna ska överta privatbankernas fordringar, skära ner dem och ta på sig förlusterna, att nya kapitalpåfyllnad ska hjälpa till att säkra fortsatt flöde av räntebetalningar. Skuldkrisen ska lösas genom swapping. De nerskrivna skulderna köps upp av Chase , Citibank m.fl. utländska banker, och lånen löses därefter av respektive stat i inhemsk valuta. Denna använder bankerna och de transnationella företagen för att köpa upp privatiserade företag och andra tillgångar i u-landet. ska sätta upp en ny världsfond för att Mot. underlätta denna rekolonisering och kanalisera japanskt överskottskapital i U228 filosofi är tydligen att socialisera skulderna och privatisera tillgångarna. Strukturanpassningen har aldrig gällt , världens ledande skuldnation, som ostraffat kunnat finansiera först och sedan världshistoriens största militära upprustning med sedelpressarna. Dollarn har räddats av andra i-länders centralbanker som gått in med stödköp. IMF har aldrig krävt att skulle balansera sin budget. och beordrar strukturanpassning: öka exporten, strama åt kreditmarknaden, sänk skatterna, minska socialutgiftema, slopa subventionerna på livsmedel och tjänster, avskaffa valutarestriktionerna som hindrar exporten av utländsk valuta (i synnerhet betalningar till utlandet av räntor och utdelningar till utländska investerare), devalvera för att höja kostnaderna för importen och minska priset på exporten. Regeringarna tvingas skära i infrastrukturen (vägar, yrkesskolor, osv.). Produktionsresurser flyttas från industrier som betjänar den inhemska marknaden till de exportorie nterade. Utfallet har inte blivit det avsedda. Nerskärningarna framkallade vågor av social och politisk oro som orsakade än mer kapitalflykt, vilket underlättades när valutakontrollen avskaffades. Devalveringarna drev upp kostnaderna i hårdvaluta för skuldtjänsten och importen av insatsvaror till industrin. Exportinkomsterna föll, när råvarupriserna gick ner. Och priserna föll ytterligare, när många länder ökade sin export volym. är ett exempel. Det skulle bli ett mönsterland för IMF. Resultatet har inte blivit balans. 1986 hade BNP/inv sjunkit till nivå. Utlandsskulderna var högre än någonsin, . av befolkningen hade fast arbete och inkomst. Den inhemska industrin har brutit samman. Exporten av jordbruksprodukter forceras fast befolkningen svälter. När underkastar sig IMFs hästkur och okar exporten till varje pris, måste allt större arealer tas i bruk för exportgrödor. Småbönderna körs undan. Sätter de sig till motvärn finns polis - statens, storjordägarnas och bolagens. De fattiga tvingas bort till allt magrare jordar. Det leder till markförstöring och ökenspridning. Miljö- och svältkatastrofer följer. I har redan av skogen skövlats för att producera kött för export till . I norra används grundvattnet för att bevattna grönsaksodlingar för export till . I har kraftsektorn mottagit i lån från och (). Ytterligare miljarder har lånats ut för att exploatera de väldiga järn- och Dioxin spyr ut. 1988/89 garna vid försvinner. I har maniokodlingarna 30-dubblats och skogen krympt från av landets yta. I har en damm byggts för , som dränkt skog och åker. Där avverkas regnskog av skogsbolagen, vilket är snabbare än någon annanstans i världen. Så svarar för av världens export av regnskogstimmer och är den ojämförligt största importören. har ett program för att flytta 65 miljoner människor (Transmigrasi) med och Asiatiska som huvudfinansiärer. Tre miljoner hektar regnskog har röjts för att ge plats åt nybyggarna. Det har stoppats på grund av de svåra miljöskadorna. har fått Världsbankslån på för den första av 30 stora kraftverksdammar i Narmadafloden. 135 medelstora och över 3000 mindre dammar ska byggas de närmsta 40-50 åren. I har satsat på biffkor. Det har lett till överbetning och ökenspridning. Köttet exporteras till EG. Majoriteten av befolkningen är beroende av utländskt livsmedelsbistånd. I har spenderat . på bekämpningsmedel för att skydda bomullsskörden mot skadedjur. Kostnaderna börjar närma sig värdet av den skördade bomullen. Men flera insekter har blivit resistenta. I tvångsförflyttas människor för att ge plats åt de jättestora dammbyggena. Enbart en damm kommer att tvinga bort mer än 1,5 miljoner människor. I hotas buschfolket i Kalahari till sin existens. I är indianerna de hotade. ska satsa på att minska befolkningstillväxten. Kvinnor steriliseras och det sker med tvång i exempelvis . Har de inget intyg att de steriliserats, får de ingen mathjälp vid översvämningskatastrofer. Många dör i komplikationer eftersom det inte finns någon medicinsk uppföljning för de fattiga. I är var femte kvinna i fertil ålder steriliserad. IMFs strukturanpassningsprogram leder till växande klyftor mellan fattiga och rika. Det är alltid de fattiga och svaga som får stå för åtstramningarna i form av indragna matsubventioner, bortbantade jobb i den offentliga sektorn, höjda avgifter i skolor och sjukvård, på el, vatten och kollektivtrafik osv. Det är aldrig militärutgifterna som IMF angriper. I ett land som ökade militär- och polisutgifterna 197088.1 ställde IMF 1988 åtta krav, bl.a. att löneökningarna måste ligga under inflationen och att den offentliga sektorn skulle privatiseras. Avgifterna för el, vatten och kollektivtrafik höjdes dramatiskt. Men försvarsutgifterna rörde IMF inte vid. De får sluka av statsbudgeten. När IMFs politik genomförs, behövs det repressiva medel för att hålla folk i schack. har studerat effekterna av och strukturan- Mot. Barnadödlighet och analfabetism har ökat. att lantarbetarlönerna sjunkit drastiskt i . Flykten till städerna har accelererat. Där har lönerna pressats ner. En Världsbanksstudie visar att reallönen för en grovarbetare i Säo sjönk Hur eländet tilltar kan mätas på andra sätt. minskade det organiska (ätliga) innehållet i soptippar från 43,8 till . De sociala och ekologiska katastroferna i och spår har blivit så uppenbara att banken - och medlemsländerna, t.ex. måste sätta in särskilt bistånd för att mildra de sociala effekterna och reparera en del av miljöskadorna. Men sägs ju ha bättrat sig? Den har ju inrättat en särskild miljöavdelning. I är man uppenbart skeptisk. I miljö- och u-landsengagerade kretsar säger man att det är bara kosmetika. I praktiken är det samma politik som förut, samma satsning på storprojekt i 500-600 miljonerdollarsklassen. Kongressen har hållit en rad utskottsförhör om bankens miljöpolitik. har uttalat sin besvikelse över bankens bristande vilja att samarbeta med lokalbefolkning och organisationer som berörs direkt av bankens projekt. Nya katastrofer hotar. överväger att ge ett nytt lån på som skulle dränka regnskog och fördriva en halv miljon människor. Vpk behandlar denna fråga i en annan motion (1988/89:U211) Med diskuteras ett lån på för ett dammbygge som kommer att tvinga bort 1,5 miljoner människor. Uppenbarligen ligger bankens problem i själva strukturen. Den är och förblir en byråkratisk koloss. Bankens problem är inte att den har för litet pengar utan att den har för mycket. 1987 blev bankens lånenetto positivt, dvs. länderna betalade tillbaka mer än de lånade. Kapitalpåfyllnaden löser inga problem. Tvärtom det blir ännu mer av jätteprojekt. Det är helt enkelt lättare för den att administrera 700 projekt å 100 milj. kr. än 70 000 miljonprojekt. Då blir det än mindre av samarbete med de människor som direkt berörs av projekten. Kvaliteten på projekten blir lidande. Det blir ännu mer skulder. Till skillnad från andra FN-organ är banken en sluten institution. analyser är inte tillgängliga för allmänheten. Nyckeldokument är inte ens tillgängliga för bankens . Dess protokoll lämnas inte ut, 5 så någon parlamentarisk kontroll kan inte utövas. Ickeregeringsorganisationerna (on the World Mot. Bank) har krävt att projektstudier, rapporter, beslut och utvärderingar ska U228 Parlamenten och allmänheten måste få insyn i verksamhet och planer. Här behövs glasnost. sa i en intervju inför och årsmöten i : Ickeregeringsorganisationerna har en mycket viktig roll att spela och jag tror att det är viktigt att de uttrycker sina meningar, även sin kritik mot de internationella organisationerna. Organisationerna har också en roll, tilläde , för att åstadkomma större parlamentarisk kontroll av de beslut finansministrarna fattar i internationella organ och grupper (t.ex. G-5). Detta är något vi borde ta upp i våra länder, göra klart för våra parlamentariker att de måste titta på detta och få sin kontroll av regeringen i detta stycke att fungera ... Vad det gäller är parlamentarikernas ansvar visavi finansministrarna, så att dessa får förnuftiga instruktioner för sitt arbete i de internationella organen, inte bara IMF och , men speciellt dessa båda institutioner. Allt fler kräver att och reformeras. Opinionstrycket ökar, inte minst från kyrkorna. SPD krävde på sin kongress att och reformeras, bland annat så att får ett jämlikt inflytande över deras politik och struktur. Även från den alliansfria rörelsen reses detta krav med växande eftertryck. förre planeringsminister anser att och ska uteslutas ur FN-systemet för att de bryter mot folkrätten, när de lägger sig i rätt till självstyre. menade att det visserligen var lovande att banken börjat lägga om sina projekt så att större hänsyn tas till miljön. Men det räcker inte, skrev kommissionen. måste omforma sin inre struktur och arbetssätt för att skaffa sig kapacitet att genomföra det. Vad som måste ändras USAs dominans måste brytas i och . Röstreglerna måste demokratiseras. Samma bör gälla som i hela FN-systemet: ett land har en röst. Det kan knappast uppnås med en gång. Ett första krav kunde vara att av rösterna fördelas lika på medlemsländerna, vilket var meningen vid bildandet. Struktur, direktiv, framgångsmetoder och rekrytering måste ändras. kan decentraliseras t.ex. genom regionala rådgivargrupper. måste överge Reagonomics. Tillväxt måste ersättas med hållbar utveckling utifrån ländernas reella förutsättningar. Exportstrategin måste ersättas med en som förbättrar handelsvillkor på världsmarknaden, enligt de förslag som Socialistinternationalens speciella kommitté, som studerade den ekonomiska politiken, 1985 lade fram i sin rapport (Manleyrapporten). Där ville man ersätta konkurrera- Mot. ihjäl-din-granne-politiken (Beggar-my-neighbour) med Better-my- U228 neighbour, som liknar den svenska kooperationens gamla slagord ej tjäna på andra men tjäna varandra. Om IMF inte ändrar sin villkor i denna riktning, måste och de regionala utvecklingsbankerna och -fonderna frikopplas från IMF. och ska öppna sig för insyn. Samma offentlighetsregler bör gälla här som i FN-systemet i stort. Parlamenten måste få möjlighet att utöva sin kontroll. Pressen och allmänheten har rätt till information. Det räcker inte med att lovar bättring. Det krävs handling. Bankens trovärdighet skulle öka markant, om den presenterade några strukturanpassningsprogram som svarade mot gräsrötternas krav på riktiga strukturförändringar genom att stödja verkliga jordreformer, rekommendera nerskärningar i militärutgifterna i stället för i de sociala utgifterna och genom att ta itu med kapitalflykten. Banken måste omarbeta projekt som leder till miljöskador. De av projekten direkt berörda ska tillfrågas, både i planering och genomförande. måste ändra filosofi och arbetssätt så att den förtjänar beteckningen multilateral utvecklingsbank. Alternativet är att skapa en ny utvecklingsbank, en FN-bank. Delar av Världsbanksgruppen skulle kunna ingå i en sådan bank: Internationella utvecklingsfonden (), de regionala utvecklingsbankerna och -fonderna. Sedan kan de oförblommerat imperialistiska organen - Internationella finansieringsbolaget (IFC) exempelvis dra konsekvenserna av sin egen ekonomiska filosofi och privatisera sig. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att av regeringen begär en redogörelse för de ekonomiska, sociala och ekologiska följderna av och verksamhet, [att begär att regeringen tar initiativ för att införa offentlighetsprincipen i Världsbanksgruppen och IMF1,] 2. att begär att regeringen tar initiativ i IMF för att förändra villkoren vid förhandlingar med skuldsatta om strukturanpassningsprogram så att dessa blir socialt acceptabla, motverkar kapitalflykt, stimulerar produktiva investeringar och en hållbar utveckling, 3. att begär att regeringen tar initiativ i och för att åstadkomma mer demokratiska röstregler, 4. att begär att regeringen tar initiativ i för att skapa regionala rådgivande organ med NGO-deltagande, [att begär att regeringen tar initiativ till diskussioner med regeringar i likasinnade länder och med regeringar i om Mot. 1988/89 möjligheten att skapa en FN-bank.1] U228 (vpk) (vpk) (vpk) ' 1988/89:Fi713