ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub741 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub741 av och (båda c) Ökade forskningsresurser till de mindre högskolorna De små regionala högskolornas betydelse för utvecklingen i sina respektive regioner har blivit alltmera uppenbara. Förändringarna i samhället och näringslivet gör att kunskap och utbildning efterfrågas i allt större omfattning. De regionala högskolorna har blivit en motor i denna kunskapsspridning. har en långsam decentralisering skett av den högre utbildningen. Vi har 33 olika högskoleenheter spridda på ett antal orter över i stort sett hela vårt land. Verksamheten varierar dock väsentligt vid dessa högskolor både vad gäller antalet utbildningar och inte minst när det gäller resurser till forskning. Av de dryga som anslås av staten till forskning och utvecklingsarbete går en tredjedel direkt via utbildningshuvudtiteln till högskolorna. Återstående medel fördelas via sektorsforskningsanslag. De medel som fördelas direkt till högskolorna går till de skolor, som har egna fakultets/sektionsnämnder. Dessa svarar för fördelningen av medlen. Det åvilar dessa nämnder att också se till de omgivande högskolornas behov och där det saknas egna fasta forskningsresurser. Man måste dock konstatera att denna organisationsform för fördelningen av forskningsresurserna innebär att mindre högskolor, t. ex. , i praktiken får mycket små medel till forskning och projekt. Nämnderna slår i första hand vakt om den egna skolans behov innan man är beredd att släppa ifrån sig resurser till andra högskolor. Detta förhållande är hämmande för utvecklingen vid de mindre högskolorna. Man får svårare att rekrytera och behålla duktiga lärare. Angelägna forskningsprojekt med betydelse för regionen kommer inte till stånd. Riksdag och regering måste med tanke på den betydelse de regionala högskolorna har för den egna regionen ta ett ökat ansvar för att vi får en bättre fördelning av statens forskningspengar. Man kan tänka sig två vägar för att åstadkomma en jämnare fördelning. Den ena innebär att man inrättar fasta forskningstjänster vid de mindre högskolorna. Den andra vägen är att man tydligare anger fördelningsprinciperna för fakultetsanslagen så att en viss procent av dessa fördelas till de regionala högskolorna. På samma sätt som den högre utbildningen nu långsamt decentraliseras till fler högskolor och fler orter måste statens samlade forskningsresurser decentraliseras. bör därför hos regeringen begära en plan för hur statens forskningsresurser skall kunna decentraliseras till de mindre Denna plan bör lämpligen redovisas som regeringens forskningsproposition . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en plan för decentralisering av forskningsresurser till de mindre högskolorna. () () 1988/89 Ub741
mot · GC02Ub743 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub743 av och (båda c) i Det fattas i landet totalt 3 500 sjuksköterskor. Därför är det viktigt att mycket kraftfullt satsa på utbildning av sjuksköterskor och finna nya vägar att bredda rekryteringen. Vid i har man arbetat utifrån verksamhetens behov och varit vaken för nya former för rekrytering. Man har velat bredda rekryteringen av studerande till hälso- och sjukvårdslinjen både när det gäller allmän inriktning som operation och psykiatri. Därför har man planerat en treårig sjuksköterskeutbildning, där studerande med allmän behörighet för högskolestudier kan antas. Efter utbildningsreformen kan endast studenter från gymnasieskolan med undersköterskekompetens söka sjuksköterskeutbildning. De studenter som gått allmänt gymnasium och vill gå vidare för att utbilda sig till sjuksköterska tvingas återigen söka sig till gymnasiet och gå en ettårig kompletteringskurs där innan de kan söka in på . Projektet med planerad start har funnits med i anslagsframställningarna från . gavs förhandsbesked från UHÄ om att start med stor sannolikhet kunde ske enligt beräkningarna. Utvecklingsarbetet och övriga förberedelser har hunnit långt vid högskolan. Då kommer beskedet i budgetpropositionen att projektet är struket. Det kommer att få till följd att ungdomar med intresse för sjuksköterskeyrket väljer andra yrkesutbildningar eftersom vägen via allmänt gymnasium och in på är så omständlig. Några orter bl.a. och har redan startat treårig utbildning på försök. Till dessa skolors 45 platser sökte 300 studerande. Detta kan jämföras med 1,5-2 sökande per plats i den tvååriga utbildningen. I är det problem att fylla platserna till sjuksköterskeutbildningen. Särskilt bekymmersamt är det för utbildningarna operation och psykiatri. Planeringen med treårig utbildning parallellt med tvåårig är gjord så att operation- och psykiatriutbildningarna ska kunna rekrytera studerande från såväl tvåårig som treårig utbildningslinje. Med det parallella systemet skulle dessutom skolorna i och utbilda tio fler sjuksköterskor . Denna möjlighet försvinner nu också, eftersom inte heller har fått del av det utökade antalet studerande till tvååriga utbildningen som landet i sin helhet fått. 1 1988/89. läns vårdutbildningar har blivit styvmoderligt behandlade i årets budgetproposition. Med stöd av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande den treåriga sjuksköterskeutbildningen vid i . () () 1988/89 Ub743
mot · GC02Ub745 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda c) Journalistutbildning till högskolan i / I budgetpropositionen bil. 10 föreslår regeringen att en ny journalistlinje skall inrättas . Den skall förläggas till , och från /91 även till en högskoleort i norra . Vi anser att den nya linjen bör lokaliseras till /. är centralt placerat i media-Sverige. /ligger väl i förhållande till fem av landets tio : Mellansvenska distriket,Värmlands-, nedre Norrlands- och Västerbottendistrikten samt i viss omfattning även . Samma förhållande föreligger inom riksradioorganisationen. /Borlängeområdet är också centralt placerat i förhållande till åtta lokalradiostationer: , , , ,och . har sitt förbundskontor i med en modernt utrustad anläggning för kassettTV-produktion. är ett av tidningstätaste landskap, med ett tiotal lokala dagstidningar. Sammanlagt är cirka 275 journalister verksamma i etermedia och press ,vilket motsvarar ett årligt rekryteringsbehov bara i på 27 journalister. Inom en tio mils radie från /arbetar ytterligare ungefär 250 journalister i lokal dagspress. /är profilerad mot pedagogiska utbildningar: språk, samhällsvetenskap och teknik. Högskolan har landets första högskoleutbildning i grafisk teknologi, fortfarande den enda utanför . Framtidens journalister kommer att ha nytta av kunskaper i datateknik för text- och bildbehandling liksom bildöverföring med bildkodning m m. Studiemiljön vid högskolan är god, med kvalificerad lärarstab, modern teknisk utrustning och tillgång till bostäder för studerande. kulturliv är synnerligen vitalt och välutvecklat.Näringslivet är brett och varierat. Bergslagsområdets industri-historia och -framtid samt befolkningens beslutsamhet att engagera sig för sin bygd ger den blivande journalisten stimulerande studieobjekt. Här finns manifesterat den kampvilja som utmärker landets regioner i kris. En lokalisering av journalistutbildningen till högskolan i /är helt i linje med de regionalpolitiska perspektiv på den högre utbildning som beslutat om efter Bergslagspropositionen. att beslutar att förlägga den nya journalistlinjen för norra till /. () () 1988/89 Ub745
mot · GC02Ub746 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub746 av () Miljöutbildning i I har man på högskolan en 3-årig utbildning på miljö- och naturresurslinjen. Linjen omfattar 120 p och är avsedd för 20 elever . I finns inte någon motsvarighet till denna linje. Den utbildning som finns i för blivande hälsovårdsinspektörer liknar i någon mån utbildningen i . Efter genomgången linje i väntar anställningar vid kommunernas , länsstyrelsernas naturvårdsenheter och inom den privata sektorn. Efterfrågan är således mycket stor och antalet utbildade svarar på inget sätt mot behovet. Över hela landet är det vakanser på dessa tjänster som så väl behövs. Regeringen har aviserat en översyn av utbildningen inom miljöområdet både vad beträffar den grundläggande utbildningen som behovet av fort- och vidareutbildning inom miljöområdet. sker i budgetpropositionen en förstärkning av 100 tjänster till länsstyrelsernas naturvårdsenheter. Det är nu tjänsterna behövs. Vid högskolan i finns en väl uppbyggd kompetens på miljö- och naturresurslinjen. Den utbildning som ges är väl avpassad för att täcka det framtida behovet. En fördubbling av antalet platser bör därför ske i ett första steg. Denna utökning måste kompletteras med en översyn av de lokalmässiga behoven, eftersom den verksamhet man har helt fyller nuvarande lokaler. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att antalet platser vid miljö- och naturresurslinjen i fördubblas samt att de lokalmässiga behoven därvid också beaktas.
mot · GC02Ub748 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub748 av tredje vice talman m.fl. (c) En professur i rehabilitering vid i i har ägnat stor uppmärksamhet åt den för såväl enskilda som samhälle viktiga frågan om rehabilitering av sjuka. antog således förvaltningsutskott en strukturplan för medicinsk rehabilitering. Den innebar bl.a. uppbyggandet av en sjukvårdsresurs för rehabilitering av patienter med traumatiska hjärnstams- eller ryggmärgsskador i och ökade resurser för forsknings-, utvecklings- och metodarbete vid rehabiliteringskliniken vid . Verksamheten hämmas dock starkt av att det inte finns någon professur i rehabilitering vid . En sådan professur är av stor vikt för utbildning och forskning inom området och för det allmänna utvecklingsarbetet. har också krävt att en professur skall inrättas. Vi stöder detta krav. Rehabilitering av svårt sjuka och återanpassning i arbetslivet av dem som drabbats av t.ex. arbetsskador tillhör de mest angelägna uppgifterna inom sjukvården. Vi föreslår därför med hänvisning till vad som anförts i motionen att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i rehabilitering bör inrättas vid .
mot · GC02Ub749 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Ub749 Sedan beslöt om nedläggning av tandläkarutbildningen i har förutsättningarna för en fortsatt utbildning avsevärt förbättrats. Prognoserna som den gången tydde på ett markant överskott av tandläkare under har inte överensstämt med utvecklingen under de gångna fem åren. I vissa årgångar under utbildningen har bortåt en tredjedel lämnat utbildningen och den låga examinationsfrekvensen tyder på att tillgången på tandläkare kan bli betydligt lägre än vad som tidigare förutsetts. Det kan också tilläggas att medelåldern bland tandläkare i södra regionen är förhållandevis hög. Ytterligare ett skäl till en kommande brist är att ungdomar som genomgått universitetsutbildning efter examen väljer att arbeta i närheten av den gamla studieorten. Med dagens snedfördelning med 120 platser i , 60 i och 30 i kan det lätt komma att bli brist på tandläkare i . När det gäller den framtida utbildningen råder det enighet om att tandvården på olika nivåer bör få ett nytt innehåll. Olika utredningar visar att en ökad kompetens och en förändring av yrkesrollen för tandhygienister är önskvärd. En försöksutbildning har föreslagits och skall bl.a. förläggas till . I en sådan försöksutbildning är det viktigt att det kan ske en samundervisning mellan tandläkar- och tandhygieniststuderande. Mycket tyder på att vi kommer att ha en integrerad utbildning av tandläkare, tandhygienister, tandsköterskor och tandtekniker. Dessa tankar har lett till att UHÄ uppdrog åt i att utarbeta förslag till en tandvårdshögskola vid i . Utbildningen där skulle vara integrerad för samtliga befattningskategorier inom tandvården. Uppdraget redovisades och innebar enligt UHÄ:s bedömning en angelägen förnyelse av tandvårdsutbildningen som det vore av värde att försöksvis pröva. Förutsättningarna för att förlägga en sådan tandvårdshögskola till torde vara mycket goda: Underlaget för att få kompetenta sökande till utbildningen torde vara gott med av befolkning i de södra länen. Kvalificerade och erfarna lärare finns med stor undervisningsvana. Patientunderlaget är fullt tillräckligt. Närkontakten mellan forskning och undervisning har varit betydande och vunnit internationellt erkännande. har visat intresse för en etablering av ett collaborating centre for post-graduate training and research in oral health vid i . Mycket talar sålunda för att en framtida tandvårdshögskola i skulle kunna uppnå en mycket hög kvalitet i undervisningen. Enligt min uppfattning bör uttala sig för en tandvårdshögskola i . Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en tandvårdshögskola i . 1988/89 Ub749
mot · GC02Ub750 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub750 av och (båda m) Professors namn Antalet ordinarie professurer för kompetenta och välmeriterade akademiska lärare och forskare är begränsat. Många kan inte få en välförtjänt befordran, kanske för att vederbörande råkar tillhöra fel åldersklass eller har valt ett ämne med stor konkurrens. Möjligheten att få en personlig professur eller en s.k. forskningsrådsprofessur är inte heller stor. Någon systematisk praxis för tilläggande av professors namn - en ofta uppskattad och för staten billig hedersbevisning - finns inte, utan detta sker ganska slumpmässigt. har universiteten och högskolorna kunnat tillföras extern sakkunskap genom utnämningen av adjungerade professorer. Detta kan dock stundom uppfattas som orättvist av högskolelektorerna vid en institution, för vilka en sådan befordran inte står till buds. I är en professorstitel oftast knuten till innehavet av en tjänst. Utomlands används den dock snarare som en kvalitetstitel. Svenska universitetslärare och forskare kommer således i ett visst underläge i internationella sammanhang. Det gäller såväl den anglosachsiska världen som . I samband med en ökad svensk Europaintegration, inte minst vad gäller universitetsvärlden, finns det anledning att anpassa den svenska professorstiteln till den internationellt gängse. I andra sammanhang har erinrats om den i vanliga titulaturen, som är avsevärt generösare än den svenska. Samma förhållande råder också beträffande t.ex. . I särskiljs tre olika klasser vid universiteten: 1) innehavaren av en s.k. planmässig lärostol eller ordinarie professor (); 2) utomordentlig eller extra ordinarie professor; 3) ausserplanmässiger professor utan lärostol. I upphävdes dessa skillnader 1968 till förmån för en tredelning i ordinarie professor, utomordentlig professor (utan lärostol) och honorärprofessor såsom lärarkraft med sidotjänst. I vissa av länder förekommer tidsförordnade assistentprofessorer, närmast motsvarande våra adjungerade professorer men internrekryterade. Dessutom kan professorstiteln förlänas som hedersbevisning, även till konstnärer. Titeln ausserplanmässiger professor tilldelas professorskompetenta universitetslärare med mångårig tjänst. Antalet tjänsteår regleras enligt fast praxis, men det är inte fråga om någon honnörsbefordran vid pensionsavgången. Liknande möjligheter borde erbjudas i . Det skulle också underlätta de svenska forskarnas och universitetslärarnas inträde i den europeiska forskargemenskapen. Regeringen bör föreslå åtgärder i denna riktning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om titelbefordran till professor. (m) () 1988/89 Ub750 gotab 17092, Slockholm 1989
mot · GC02Ub751 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub751 av och (båda s) Läkarutbildningen i Med hänvisning till den regionala obalansen av läkare föreslår regeringen i budgetpropositionen att läkarlinjen vid byggs ut med 20 nybörjarplatser. Detta är en nödvändig åtgärd för att komma till rätta med de stora läkarvakanserna, särskilt i inland. Tyvärr har regeringen bara föreslagit kostnadstäckning motsvarande av de resurser såväl som UHÄ angivit som en förutsättning för utökningen med 20 platser. UHÄ anger i sina överväganden som en viktig utgångspunkt, att utökningen av dimensioneringen inte får ske genom en uttunning av befintlig utbildningsorganisation. UHÄ anser det särskilt angeläget att värna om forskarutbildningen vid de prekliniska institutionerna. Omfattningen av forskarutbildningen vid medicinska fakulteten i är ännu inte i nivå med de äldre medicinska fakulteterna. Regeringens förslag till finansiering av utbyggnaden i innebär att proportionerna mellan utbildning och forskning förskjuts på ett för negativt sätt. Detta är särskilt otillfredsställande med hänsyn till att redan nu har den lägsta kostnaden per studerande i landet. En utökning av antalet utbildningsplatser med den föreslagna ekonomiska ramen riskerar att ske på bekostnad av utbildningens kvalitet. Enligt de regler som gällt lärartjänster vid alla medicinska fakulteter, ingår både grundutbildning och forskning i tjänsterna. Med den av regeringen föreslagna tilldelningen av medel finns inte möjlighet att förse utbildningen med de lärarkrafter som erfordras. Detta är särskilt olyckligt med hänsyn till den särskilda s. k. glesbygdsutbildning som ingår i förslaget från till utökad läkarutbildning. Regerinen anger som skäl till sitt ställningstagande proposition 1988/89:65 om formerna för forskningspolitiken som lades fram av regeringen så sent som . Härigenom frångår man beslut med anledning av utbildningsutskottets utlåtande /88:24 samt regeringens egen uppdragsskrivelse till UHÄ angående utökning av läkarlinjen i , där det anges: Vidare bör de totala kostnaderna för en utökning i klarläggas, dvs. behovet av ökade medel till under sektorsanslaget, fakultetsanslaget och anslagen till inredning, utrustning och lokaler samt i vad mån ökningen påverkar behovet... 1988/89 Ub751-758 1 1988/89. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kvaliteten på läkarutbildningen vid bör vara lika hög som i övriga landet. () () 1988/89 Ub751
mot · GC02Ub753 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub753 av m. fl. Den kompletterande utbildningen av lärare i frivillig musikundervisning, främst inom den kommunala , som anordnas genom (), är den möjlighet som finns för musiklärare i hela landet att parallellt med tjänstgöring i hemkommunen kunna åtnjuta musikpedagogisk kompletteringsutbildning. För den kommunala pedagogiska utveckling är det avgörande att lärarkåren kan få tillgång till aktuell utbildning och fortbildning. Behovet av utbildning är särskilt stort i glesbygdskommuner. Det statsbidrag som utgår till SMI-utbildningen finansierar endast av den totala kostnaden. Institutet måste därför ta ut elevavgifter, f. n. Därutöver måste eleverna själva bekosta individuella lektioner på sitt huvudinstrument. Det är angeläget att staten tar sin fulla del av ansvaret för finansieringen av elevernas utbildningskostnader. Även kommunerna får anses ha ett ansvar för att kunna ge sina anställda lärare möjlighet till utbildning och fortbildning, genom att bekosta resor och utgifter för logi samt svara för tjänstledighetskostnader. Den satsning på utbildningsmöjlighet för de redan verksamma lärarna som framhölls i OMUS-betänkandet 1976 bör inte dröja längre. Det statliga bidraget för SMI-utbildningen bör fr. o. m. /90 räknas upp med , räknat på 200 utbildningsplatser, så att utbildningen blir avgiftsfri. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag för högskoleutbildning m. m. avseende för /90 anslår utöver regeringens förslag så att utbildningen blir avgiftsfri.
mot · GC02Ub754 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub754 av m. fl. (vpk) Fusionsenergi I proposition 1988/89:100 bil. 10 ingår ett avsnitt om europeisk forskningssamverkan. Forskning i styrd termonukleär fusion och plasmafysik, två för framtiden viktiga forskningsområden, bedrivs numera även i samarbete med EG. Det är klart att svenska forskare skall kunna bedriva internationellt samarbete, men då med motsvarande vetenskapliga institutioner, vetenskapliga samarbetsorgan som t. ex. osv. men inte med överstatliga organ. I propositionen finns ingen motivering till detta forskningssamarbete med EG. Under rubrik D 35 finns ett anslag om . för detta arbete. Eftersom det inte framgår på vilket sätt det här forskningssamarbetet ingår i det som utgör bas för svenska forskningsprogram, nämligen långsiktig vetenskaplig kompetensutbyggnad, kräver vpk att detta anslag avslås och begär att regeringen återkommer till med en redogörelse i denna fråga. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att avslår anslaget om under rubrik D 35, 2. att begär att regeringen lämnar en redogörelse till om medverkan i EG:s fusionsforskningsprogram. (vpk) (vpk) Margö (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Ub755 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub755 av m. fl. (fp, m, c, vpk, mp) Svensk folkdans på Hosten startade en tvåårig utbildningslinje för folkdansare. Linjen fyller ett stort kulturpolitiskt behov för vidareutbildning i pedagogik och koreografi. finns ingen annan högskoleutbildning med huvudsaklig inriktning på svensk folkdans. Motsvarande tvååriga folkmusikpedagogutbildning finns vid i . Trots att även erbjuder fyraårig utbildning går de allra flesta folkmusiker den tvååriga utbildningen. planerar att utvärdera den första utbildningsomgången och saknar nu medel för en ny intagning . Det finns dock starka skäl som talar för intagning : Betydelsen av att utbildningen fortgår utan avbrott har framhållits av organisationskommittén för Folkmusik och . Representanter för studieförbund samt folkmusik- och dansorganisationerna påpekar i en skrivelse till styrelse att arragemanget av Folkmusik och dansåret kommer att öka efterfrågan på utbildade pedagoger. Kontinuiteten i utbildningsutbudet är viktig att upprätthålla. Den första elevkullen har via artiklar och andra informationsinsatser skapat intresse för den nya utbildningen. Ett förslag föreligger om reformering av danspedagogutbildningen (1988:14). Här föreslås bl. a. införandet av folkliga danser som nytt huvudämne. Detta är naturligtvis ett positivt förslag. Erfarenheterna från i talar dock för att den tvååriga utbildningen behövs oberoende av detta. En stor del av den tvååriga linjens utbildning bedrivs gemensamt med andra linjer vid . Det ekonomiska tillskott som krävs för att vidmakthålla linjen är därför begränsat till . Vi föreslår att denna utbildning påbörjas på nytt redan höstterminen 1989 genom att utnyttjar medgivandet att låta danslinjen i genomsnitt omfatta 67 årsstudieplatser . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antagning till den tvååriga linjen för fölkdan (vpk) () () () 1988/89 Ub755