mot · GD02Sk29 · 1989-11-28 00:00:00 — Människor kan anse det lönt att öka sin insats av lönearbete eftersom de får behålla mer av extraförtjänsten. De kan därvid upprätthålla en hög konsumtion trots de högre indirekta skatterna. Där den första effekten överväger, får man en ökning av livskvaliteten, där den andra effekten överväger, ökas den materiella förbrukningen. I vilket fall som helst kommer valfriheten mellan handlingsmönstren att öka, vilket i och för sig är värdefullt. Det är vår förhoppning att en ökande förståelse för livets värden i själva verket innebär att den första effekten överväger. Handlingsmönstren från miljontals individer kommer att avgöra utvecklingen. 17 a. Småskalighet och lokal företagsanknytning Dagens företagspolitik har ett grundläggande problem: den är för storskalig. Därutav följer ett antal konkreta delproblem, av vilka de viktigaste är - risk för bristande ansvar från de anställdas sida - bristande ansvar från lokalbefolkningens sida; de har visserligen ekonomisk fördel av ett företags närvaro, men det gör detsamma vilket företag det är - bristande intresse för miljöskadorna hos en viss process; endast om förbud eller ekonomiska styrmedel användes kan ett företag påverkas. de gröna anser att dessa skäl måste tas hänsyn till när det gäller närings- och skattepolitik. I fråga om näringspolitik skulle våra förslag om närfonder ge en helt annan lokal anknytning för företag. När det gäller skattepolitiken anser vi att det är väsentligt att företagen ska betala skatt även till primärkommuner där man har verksamhet. Dessa kommunalskatter ska ersätta kommunerna för de kostnader man får på grund av företagets läge och verksamhet och dess anställdas utnyttjande av kommunala resurser, kostnader som inte rimligen täcks av deras kommunalskatt. Sådan skatt skall inte baseras på vinst utan snarare på antalet heltidstjänster och på företagets fastighetsinnehav. Vid införandet skall den statliga skatten minskas så att 18 den totala skatten inte ökar. Vi ämnar återkomma i den allmänna motionsti- Mot. den med ett mer detaljerat förslag. Här skall dock nämnas att sådana skatter Sk29 a) Fastighetsinnehav eller utnyttjande av mark och ev andra naturresurser, t.ex. vatten. b) Utsläpp som drabbar kommunens innevånare och miljö. c) Den ökade trafikbelastning och motsvarande miljöförstöring och förslitning av naturresurser som företaget orsakar. 17 b. Resultatutjämning Ett problem för inkomsttagare och fåmansbolag med tillfälligtvis höga förtjänster är det sätt på vilket marginalskatten kan drabba dem under det eller de år då de har höga inkomster. Medan de flesta löntagare har en budget som är rimligt balanserad år , finns det ett stort antal aktiviteter med en budget som balanseras på ett mer långsiktigt sätt. Exempel på detta är konstnärer, skogsägare m.fl. Problemen blir speciellt akuta i de fall då beskattningen är progressiv snarare än proportionell. Vi föreslår därför att personer med inkomster som överstiger brytpunkten för progressivitet efter ansökan kan erhålla omfördelning av överskjutande belopp till ett eller flera av (i stället för att beskattas under inkomståret). 17 c. Kvittning mellan förvärvskällor Ett särskilt problem uppkommer i fråga om kvittning mellan förvärvskällor, där behovet av att skydda mot skatteflykt måste vägas mot det behov som finns för små och för nystartade företag att en förlust i en sådan förvärvskälla skall kunna kvittas mot vinst i annan förvärvskälla. Vi anser att kvittningsrätt upp till en viss gräns bör övervägas års skattereform. Vi betraktar det tillfälliga, obligatoriska sparandet som ett olyckligt försök att åstadkomma en ekonomisk åtstramning. Det i propositionen föreslagna avbrytandet av detta för de lägre inkomstklasserna hälsas därför med tillfredsställelse. Någon rimlig anledning att behålla systemet för de högsta inkomstklasserna finns dock inte, eftersom åtstramningseffekten för dessa grupper är obetydlig. Det skulle vara särskilt allvarligt om dessa grupper plötsligt skulle få en stor återbetalning av sina inbesparade medel i en situation som redan vore präglad av högkonjunktur. Vi yrkar därför på ett avbrytande av det tillfälliga, obligatoriska sparandet från för alla inkomsttagare. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om motiven för en skattereform. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattens funktion som miljöpolitiskt styrmedel, 19 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om skattens funktion i fördelningspolitiken, Sk29 4. att beslutar om en skatteskala enligt i motionen angivna förslag, 5. att beslutar att grundavdraget skall vara , 6. att hos regeringen begär förslag om annorlunda principer för beskattning av fastigheter i områden med fritidsbebyggelse, 7. att hos regeringen begär förslag om lindrad beskattning av villor med energibesparande installationer, 8. att beslutar enligt i motionen angivna skalor för förmögenhetsbeskattning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av bilförmåner, 10. att beslutar om ändrade regler för avdrag för resor till och från arbetet i enlighet med vad i motionen anförts, 11. att beslutar om en beskattning om på avkastningen av pensionsförsäkringar , 12. att med avslag på propositionen såvitt avser moms på energi beslutar om höjning av punktskatter för energi enligt i motionen avgiven tabell, 13. att beslutar om uppräkning av kilometerskatten motsvarande en ökad drivmedelskostnad om /liter, 14. att beslutar att miljöskatten på flygets kväveoxidutsläpp höjs till /kg, 15. att hos regeringen begär att miljöavgiftsutredningen får tilläggsdirektiv att lämna förslag till skatt på flygbränsle/landningsavgifter i enlighet med vad i motionen anförts, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av energikrävande industri, 17. att beslutar höja procentsatsen för nedsättning av energiskatterna för energikrävande industri från 1,7 till , 18. att beslutar slopa skattefriheten för avkopplingsbar 19. att avslår regeringens förslag om höjning av mervärdesskatt på serverings- och hotelltjänster, 20. att beslutar om höjning av skattesatser för sprit och tobak samt för vin, malt- och läskedrycker , 21. att beslutar om fördubbling av reklamskatten, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av pensionärer, 23. att beslutar att arbetsgivaravgifterna sänks i , på samt i de kommuner i och som ingår i stödområde, 24. att hos regeringen begär förslag till utformning av en miljö- och kollektivtrafikavgift i storstäderna i enlighet med vad i motionen anförts, 20 25. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. 1989/90 tionen anförts om företagsbeskattning. 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resultatutjämning för företag, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvittning mellan förvärvskällor, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om dynamiska effekter. 29. att beslutar avveckla det tillfälliga, obligatoriska sparandet, 30. att därest inget annat anförts ovan föreslagna ändringar skall träda i kraft . () () ()