ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Kr351 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr351 av m. fl. Främjande av insikter i främmande kulturer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf545 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att TV, radio, tidningar, föreningar m.fl. bör stödjas i att ta upp frågan om kulturella möten och till att få förståelse, kunskap och insikt i invandrarnas problem. () ()
mot · GC02Kr352 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr352 Radions och TV:ns roll för kunskaper om naturen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ub336 hemställs att av regeringen begär förslag om bättre utnyttjande av radio och TV i elementär naturkunskap inom skolan samt i informationen till allmänheten.
mot · GC02Kr401 · 1989-01-11 00:00:00 — av () klosterkyrka 1988/89 Kr401407 Den gamla i är en riksklenod. Där finns bl.a. gravplatser för fyra svenska konunger. I kyrkan finns många fina och dyrbara inventarier som de antikvariska myndigheterna anser att det är synnerligen angeläget att bevara. Bortåt i dagens penningvärde behövs för att fullt ut ta ansvar för dessa unika tillgångar. Exempelvis är de fyra kungastolarna och altaret i stort behov av renovering. Vidare behövs två nya orglar. Det är orimligt att en liten skattesvag landsortsförsamling som själv skall ta ansvaret för en kyrka som är så historiskt värdefull. Denna uppfattning delas av , men ämbetet har inga medel att anslå för ändamålet. Normalt är det endast landets domkyrkor som får statsbidrag (G 4, Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor i budgetpropositionen, bilaga 15). Två undantag har emellertid gjorts, nämligen för de båda klosterkyrkorna i och på grund av deras kulturhistoriska värde. kan inte längre bekosta underhållet av . Det är därför angeläget att staten fastställer en principlösning för finansieringen av underhållet till en historiskt värdefull riksklenod av den rang som representerar. Enligt min mening bör finansieringen ske permanent från ovannämnda anslagspost i huvudtitel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansieringen av kostnaderna för underhållet av . 1 1988/89.
mot · GC02Kr402 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Kr402 av och (båda fp) Anslaget Bidrag till trossamfund Statens bidrag till trossamfunden - andra samfund än - har på senare släpat efter, särskilt i förhållande till stödet till allmänna samlingslokaler. till trossamfund hade äskat för detta ändamål. Men regeringen anvisar enbart , vilket innebär en ökning i förhållande till /89 med . redovisar att den för innevarande budgetår har att behandla 73 ansökningar om statsbidrag till kyrkolokaler med en sammanlagd byggkostnad beräknad till . Enligt förordningen skall bidragsberättigade kyrkbyggen stödjas av kostnaderna. Men räcker anslagna medel bara till . Det finns ett mycket stort behov av nya lokaler för inte minst de nya, av invandrare dominerade trossamfunden.Det är rimligt att en uppräkning av anslaget sker så att den långa kön av anslagssökande kan reduceras något. Det är värt att erinra om att samfundens kyrkor och lokaler i all huvudsak byggs och drivs med frivilligt insamlade medel. Den verksamhet, inte minst det omfattande ungdomsarbete, som bedrivs av de fria samfunden bör stödjas och uppskattas från det allmännas sida. En något generösare bidragsgivning till deras lokaler är ett sätt att visa sådan uppskattning. Vi föreslår att lokalbidraget räknas upp med utöver regeringens förslag så att bidraget blir . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att för Bidrag till trossamfund (G 3) anslagsposten Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund för / 90 anvisar ett reservationsanslag på .
mot · GC02Kr403 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Kr403 av () m. fl. Anslaget Bidrag till lokal ungdomsverksamhet Det finns stor enighet om att barn- och ungdomsorganisationerna spelar en stor och betydande roll för att uppnå de av uttalade ungdomspolitiska målen att utveckla demokratin, stimulera samhällsengagemang, skapa samhällsmiljöer, öka jämlikheten och skapa samhörighet. Idrottsföreningarna, som har av den lokala ungdomsverksamheten har härvidlag en mycket stor betydelse. Ungdomsorganisationerna gör en kontinuerlig och långsiktig insats för att ge dagens ungdomsgenerationer denna humanistiska grund att stå på. Organisationernas verksamhet bygger på arbete av och för ungdomar. Deras insats går inte att jämföra med kampanjer, organiserade av myndigheter. Det lokala aktivitetsstödet har trots sin höjning till per sammankomst minskat avsevärt i värde. föreslår därför en höjning till som en första etapp för att öka möjligheterna till lokal ungdomsverksamhet. Räknat på innevarande års föreningsverksamhet skulle det behövas ett med utöver regeringens förslag förhöjt anslag. Mot bakgrund av det anförda hemställs att under anslaget H3, Bidrag till lokal ungdomsverksamhet, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt förslagsanslag om totalt . () () ()
mot · GC02Kr406 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr406 av m.fl. (c) Kyrkofonden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: K226 hemställs 1. att beslutar att till kyrkofonden G 1. för /90 anvisa ett med i förhållande till regeringen förhöjt anslag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av den särskilda kyrkoavgiften till kyrkofonden. () () () () ()
mot · GC02Kr408 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr408 av m. fl. (m) m. m. Frågor gällande ungdomspolitikens område kommer beröras närmare i samband med behandlingen av regeringens skrivelse 1988/89:70. I detta sammanhang tar vi endast upp vissa anslag i budgetpropositionen. Under anslaget Hl. , bilaga 15 i budgetpropositionen, upptas ett anslag på . bör enligt vår mening avvecklas. Denna uppgift bör övertas av ungdomsorganisationerna själva eller deras samarbetsorgan. I sådana organisationer bör staten inte ha något inflytande. Under en övergångstid innan den nya ordningen etableras kan den bidragsutdelande uppgiften överföras till SÖ. Detta bör kunna ske under budgetåret, varför anslaget kan upptas till . Under anslaget H2. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m., upptas ett anslag på . Enligt vår mening bör den övre åldersgränsen för statsbidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet sänkas till . Detta bör möjliggöra en besparing med . Besparingen kan dock begränsas till för att öppna möjlighet till en förstärkt ledarutbildning. Med hänvisning till det ovanstående hemställs 1. att till Hl. för /90 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ledarutbildning och åldersgränsen för bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 3. att till H2. Bidrag till centrala ungdomsorganisationer för /90 anvisar ett reservationsanslag av . () () () () () () 1 1988/89 Kr408 417 1 1988/89. Nr Kr408 - 417
mot · GC02Kr409 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr409 av m. fl. (s) Visst ungdomsstöd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So259 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilt statligt stöd för utvecklingsarbete och föreningsverksamhet som vänder sig till ungdomen under t. ex. och sommarledigheter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilt stöd till föreningsaktiviteter i nybyggda områden med många unga. () ()
mot · GC02Kr410 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr410 av och (båda fp) I budgetpropositionen föreslås att anslaget till höjs från till . Två nya tjänster föreslås inrättas. Motivet härtill uppges vara att ungdomsrådet fått ökade arbetsuppgifter. har till uppgift att fördela det statliga stödet till ungdomsorganisationer och bedriva utrednings- och informationsverksamhet som rör ungdomars villkor. Rådet skall även följa resultaten av forskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet som rör ungdomar. Enligt vår uppfattning är den utredningsverksamhet som ungdomsrådet bedriver inte av sådan angelägenhetsgrad att den motiverar fortsatt statligt stöd. Inte heller anser vi det befogat att öka den statliga byråkratin genom att inrätta två nya tjänster för att bl. a. utarbeta en årlig rapport om ungdomars situation. Vi föreslår därför att anslaget till reduceras med . föreslår vi att ungdomsrådet avvecklas. Utredningsverksamheten bör avvecklas helt. Några nya utredningsprojekt bör därför inte påbörjas. Uppgiften att fördela statliga bidrag till organisationer kan överföras till annan myndighet, t. ex. . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att för /90 anvisar ett med 2 milj. kr. reducerat anslag till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avveckling av .
mot · GC02Kr411 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr411 av m. fl. (s) Bidragsreglerna för lokalt aktivitetsstöd Föreningslivet har en mycket viktig funktion att fylla när det gäller att ge barn och ungdomar en meningsfull fritid. I föreningslivet lär man sig inte bara idrott, politik eller vad nu den aktuella föreningens uppgift är, utan man lär sig också att samarbeta med andra människor, att ta hänsyn och ansvar. De svenska ungdomsföreningarna bedriver en omfattande verksamhet. Det är det största beviset på att ungdomar både vill och kan ta ansvar för framtiden och dess utveckling. Verksamheten sker i en mångfald föreningar, både sådana som varit verksamma men också nya föreningar med nya uppgifter. Det är oerhört viktigt att ungdomsorganisationerna får ett reellt stöd från samhället för att kunna fortsätta att bedriva sitt arbete. visar utvecklingen av de statliga bidragen till ungdomsföreningarna en oroväckande tendens. De har inte alls följt kostnadsutvecklingen . Undersökningar som har gjort visar att på grund av försämrad ekonomi har organisationerna tvingats till omfattande nedskärningar, framför allt vad det gäller utbildningsoch informationsinsatser. Åtgärder måste till för att förändra denna negativa utveckling och det kan göras genom en förändring av systemet med lokala aktivitetsstöd som administreras genom . De har genom sin konstruktion en del negativa konsekvenser för vissa typer av föreningar. söker av de föreningar som är berättigade det lokala aktivitetsstödet. För att dels få fler föreningar att söka bidraget, dels utjämna de ojämlikheter som finns bör systemet med lokala aktivitetstöd förändras. Från att utgå med /aktivitet bör ett grundbidrag som innefattar de 10 första sammankomsterna konstrueras. Bidraget bör utgå proportionellt efter antalet deltagare/aktivitet. Efter de 10 första sammankomsterna bör bidraget utgå per anordnad aktivitet. Ett förändrat system för det lokala aktivitetsstödet skulle, förutom förbättrad ekonomi för föreningarna, också innebära en förenkling av rutinerna för sökandet av bidraget. skulle möjligheterna till fusk med bidragen elimineras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändrade bidragsregler för det lokala aktivitetsstödet. () () () () 1988/89 Kr411
mot · GC02Kr413 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr413 av och (båda c) Stöd till ridsporten Intresset för hästar och ridsport är stort och ständigt växande. Ridning är den andra sporten i storlek i landet. Endast fotboll är större. Ungefär 55000 barn i åldern från och nedåt rider. Ridning är tjejsporten framför andra. Över 100000 flickor rider. Men den behandlas annorlunda än pojksporterna. Medan sporter som fotboll och ishockey får kraftiga subventioner både på statlig, regional och nivå måste flickorna stå för den största delen av kostnaderna själva. Ett exempel: 1 en kommun får en flicka som rider betala /år och kommunen betalar kanske 1: /timme för hennes sport. En pojke som spelar fotboll får ca 20: /tim i kommunalt stöd. Dels beror det på bidragskonstruktionen som gynnar korta aktiviteter men det har även andra orsaker. Kommunerna bygger ishallar, simhallar eller fotbollsplaner men nöjer sig oftast med att gå i borgen för ridhus så att hela kostnaden får läggas på avgifterna. Ridning fyller också en stor funktion för många handikappade. Ca 3000 gravt handikappade rider i 200 klubbar. Det rör sig om flerhandikappade, utvecklingsstörda, blinda m. m. Gemensamt för dem är att deras handikapp är så gravt att de inte klarar att vara med i vanlig grupp. Denna verksamhet bedrivs med stora ideella insatser och den bidrar i mycket hög grad till att ge handikappade ett rikare liv. Genom att hästarna fodrar skötsel måste stallet ha ett långt öppethållande och fungerar på det sättet som en fritidsgård. Ridning utgår bara av vistelsen i stallet. Den egna hästen är en levande varelse som man måste ta ansvar för . Detta gör att hästsporten har en mer fostrande inverkan än kanske någon annan sport. Hästar i social verksamhet för ungdom har gett mycket gott resultat. Detta sammantaget gör att det framstår som märkligt att inte Ridfrämjandet längre klassas som utan som idrottsorganisation, vilket ger sämre ekonomiska villkor för just deras typ av verksamhet. Ridfrämjandet står för utbildning av instruktörer, kursledare, ungdomsledare och tränare. Deras uppgift är just ungdoms- och utbildningsverksamhet. Särskilt med tanke på den omfattande verksamheten bland små barn och handikappade är det oerhört viktigt att instruktörer och ledare har en bra utbildning och kan hålla ordning på hästarna. Detta gäller inte minst ur säkerhetssynpunkt. Det finns undersökningar som visar på vilken betydelse utbildade instruktörer har för att undvika skador. får man medel på central nivå för själva verksamheten men måste använda största delen av dessa för den nödvändigaste utbildningen. Därigenom klarar man inte att hålla service till organisationen med denna, trots de senaste årens sjunkande ungdomskullar, ständigt växande verksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att Ridfrämjandet skall klassas som , 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna behovet av utökade resurser för utbildning av instruktörer och ledare inom ridsporten. () () 1988/89 Kr413
mot · GC02Kr414 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr414 av m. fl. (c, fp) Stöd till folkrörelser som utvecklar det nordiska samarbetet kommer att få en allt större betydelse. Trenden i vår omvärld visar att vi går mot då ett internationellt samarbete kommer få en allt större och viktigare betydelse. spelar här en viktig roll för . Utvecklingen inom EG men också i ställer inför en rad utmaningar. Det är viktigt att de möts med ett brett och folkligt engagemang. För del är det främst EG som , i sitt arbete med att förverkliga den inre marknaden kommer att påverka stora delar av . Inte bara näringslivet utan även andra sektorer i samhället som utbildningen, rättssystemet, den sociala sektorn mfl. En rad av dessa förändringar kommer direkt att beröra den unga generationen. Det är därför viktigt att just ungdomar ges möjlighet att lära sig mer om det som sker i vår omvärld. För del framstår det nödvändigt att ta krafttag för att utveckla och stärka det nordiska officiella samarbetet. Både och måste utifrån svensk utgångspunkt bli starkare och arbeta mer målinriktat. För att kunna bevara och utveckla våra egna värderingar, normer och kultur och klara av att möta utvecklingen inom EG är det nordiska samarbetet mycket betydelsefullt. Inom pågår just nu ett förändringsarbete med mål att utveckla samarbetsformerna. Folkrörelserna spelar stor roll i detta utvecklings- och opinionsarbete. I finns en rad organisationer och folkrörelser som i sina nordiska grannländer har syskon-organisationer med liknade organisationsuppbyggnad och målsättningar som den svenska. Det kan exempelvis vara barn-, ungdoms-, hembygds- och handikapporganisationer. Dessa organisationer engagerar oerhört många människor. De arbetar på idéell basis och drivkraften i arbetet är en vilja att utveckla sina intressen utifrån de gemensamma mål som organisationer står för. Många av dessa organisationer har ett visst nordiskt samarbete. Det sker dock ofta i form av utbyte mellan organisationernas ledningar och lägerverksamhet av olika slag. Svagheten i dessa typer av utbyte är att det berör ett mindre antal personer, och når därmed inte de breda massorna. Anledningen till detta är ofta avsaknad av ekonomiska resurser. Det finns alltså anledning att överväga om att införa ett organisationsstöd till svenska organisationer som vill etablera eller utveckla ett samarbetet med likasinnade organisationer i andra nordiska länder. het att erhålla stöd från för nordisk verksamhet. Nackdelen med dessa är dock att de genom konstruktionen ganska starkt begränsar vilka som kan erhålla stöd. Reglerna för detta stöd behöver ses över för de skall finna den form som avses: nämligen att utveckla och vidga det folkliga engagemanget för nordiskt samarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om utredning av och förslag till organisationsstöd till svenska barn-, ungdoms-, handikapp- och hembygdsföreningar vilka vill utveckla sitt nordiska samarbete. () () 1988/89 Kr414
mot · GC02Kr415 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr415 Register över kyrkomötets protokoll I har kyrkomöten hållits . tillskapades i samband med ståndsriksdagens upphörande och blev och är riksdag, främst för frågor knutna till den offentligrättsliga kompetens kyrkan tillerkänns inom statskyrkosystemets ram. I den gamla ordningen skulle kyrkomöten hållas minst . Sådana kyrkomöten hölls 1982. Självfallet är det viktigt och önskvärt att initiativ och beslut under dessa kyrkomöten dokumenteras och registreras. Protokollen finns, så även omfattande och välstrukturerade register. Beträffande registren föreligger tre serier. Det första utkom och omfattar kyrkomöten åren 1868 1918. Detta register omfattar personregister, sakregister och motioner. Beslut att upprätta detta register togs av riksdag. Ansvarig för registret var . Det andra utkom och omfattade kyrkomötena 1953. Detta register omfattar personregister och sakregister. Beslut om registret togs av fullmäktige i riksgäldsfullmäktige. Ansvarig för registret var . Det tredje fegistret utkom och omfattade kyrkomötena 1970. Detta register omfattar personregister och sakregister. Beslut om registret togs av förvaltningsstiftelse. Ansvarig för registret var . I den gamla kyrkomötesordningen hölls även kyrkomöten , 1979 och 1982. Det synes självklart att ett register över kyrkomötesprotokollen upprättas. Sedan kyrkomötesreformen genomförts hålls numera kyrkomöten - alltså 1983, 1984, 1985, 1986, 1987 och 1988. Det bör övervägas om också redan nu ett register över dessa första skall upprättas, varvid dock särskilt bör uppmärksammas att detta bör omfatta kyrkomötena 1988 i dess båda skepnader, som kyrkomöten och som ombudsmöten. Med hänvisning till det anförda hemställs att beviljar medel till för register över kyrkomötena 19751982 och för register över kyrkomöten och ombudsmöten åren 1983 1988. 1988/89 Kr415
mot · GC02Kr416 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr416 av m.fl. (c) Utbudet av kultur- och fritidsaktiviteter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A809 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utbudet av kultur- och fritidsaktiviteter. () () () () () ()
mot · GC02Kr502 · 1989-01-13 00:00:00 — [att hos regeringen begär förslag om inkomstutjämningsmöjligheter för elitidrottare i enlighet med vad som anförts i motionen,4] [att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för debitering av socialförsäkringsavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen5]. Per Stenmarck (m) Hans Nyhage (m) 1 1988/89:Ub803 2 1988/89:Fö406 3 1988/89:So416 4 1988/89: Sk326 5 1988/89:Sf225
mot · GC02Kr505 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr505 Elitidrott på lika villkor över hela landet Idrott är en viktig del av livet för flera 100 000 ungdomar runt om i hela vårt land. Idrotten fostrar till samarbete, hänsyn och respekt för varandra. Idrott är också en del av människors möjligheter att bibehålla och kanske förbättra sin egen hälsa. En nödvändig förutsättning för att kunna bedriva elitidrott över hela landet och på ungefär lika villkor, är att resekostnaderna inte tvingar föreningar på knä. Det måste vara möjligt för en förening i exempelvis att åka flyg till sina bortamatcher i de södra delarna av vårt land, lika väl som det är angeläget att lag från de södra delarna kan använda flyg till sina matcher i de norra delarna. Tidsåtgången kräver detta! innebär långa reseavstånd ofta ruin för klubbarna. Kostnaderna för resor har ökat mest . är det inte alldeles ovanligt att klubbar tvingas tacka nej till avancemang upp i en högre division eller annat idrottsutbyte på grund av just de höga resekostnaderna. I ett sådant läge är detta med lika villkor var man än bor i vårt land inte mycket värt. När tennisklubbs flickor inbjöds att delta i en nationell damserie ansåg de övriga lagen att resorna till och från skulle bli alltför betungande, varför de tackade nej. I det läget tackade tennisklubb nej till deltagande, varefter damserien återuppstod - utan tennisklubb. Serien kunde ju nu starta, då de långa resorna till och från inte längre fanns med i kalkylerna. schackklubbs deltagande i nationell serie innebär att lagen med resor upp till allt som oftast lämnar walkover. Lagen från de södra delarna av landet reser helt enkelt inte upp till på grund av de stora kostnaderna och den långa restid som resa på järnväg innebär. Flygkostnaderna upplevs som alltför ekonomiskt betungande. Däremot reser schackklubb till sina matcher - med tåg - under vilken resa de tränar genom att spela schack hela resan. har fattat beslut om att specialidrottsförbunden genom olika åtgärder skall medverka till att skapa förutsättningar för idrottsutövande på lika villkor över hela landet. Dock kan jag konstatera att frågan inte fått en acceptabel lösning. hamnar idrottsungdom i - och även andra delar av norra - utanför deltagande i nationellt idrottsutbyte på grund av alltför höga resekostnader. Riksdag och regering kan inte lämna över ansvaret för idrottsutövande på lika villkor till utan uppföljningsansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att idrottsutövande av nationell karaktär skall göras möjligt oavsett avstånd. 1988/89 Kr505