ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sf234 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf234 av () Neurosedynskadades ersättning och inkomstberäkning träffades förlikningsavtal mellan AB och representanter för neurosedynskadade barn om viss årlig ersättning till de drabbade barnen. Genom lag om skattefrihet för ersättning till neurosedynskadade, SFS 1971:118, skall ersättningen från till neurosedynskadade vid taxering till statlig eller inkomstskatt icke utgöra skattepliktig ersättning för mottagaren. Visserligen finns ersättning enligt ovan icke nämnd såsom inkomst, som icke skall beaktas vid beräkning av inkomst enligt lag 1962:392 om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension eller kungörelsen med föreskrifter om tillämpningen av lagen (1962:392). I nu gällande skrift Bostadstillägg och Hustrutillägg till Folkpension finns icke heller något angivet angående bedömningen av ersättning till neurosedynskadade. Ersättningen är ej att bedöma som pension eller annan inkomst och det finns ej heller i gällande lagstiftning eller i med ärendet berörda bestämmelser angivet att det är fråga om pension eller annan inkomst. Det måste därför vara uppenbart att det är felaktigt med hänsyn till att frågan ej är rättsligt reglerad att bedöma ersättningen såsom pension eller annan inkomst. Det torde förhålla sig så att lagstiftaren i med ärendet berörd lagstiftning och gällande bestämmelser förbisett att uttryckligen uttala sig i denna fråga, enär endast ett fåtal skadade personer berörs därav. De neurosedynskadade i uppvisar olika grader av skador och förlikningsersättningen har naturligtvis anpassats efter dessa. Det finns skadade som kan utföra arbete medan andra har fått så grava skador att det är förenat med stora svårigheter att skaffa sig extra inkomster. De kan heller inte föra ett normalt liv eller bedriva fritidsaktiviteter utan är hänvisade till andra sysselsättningar, vilket normalt innebär större kostnader i form av allmänna olägenheter. När lagen om skattefrihet för ersättning till neurosedynskadade tillkom (SFS 1971:118) var naturligtvis avsikten att så mycket som möjligt underlätta för de skadedrabbade. Ersättningen skall därför inte heller tas med i inkomstberäkningen, där den kan negativt påverka beräkningen av kommunalt bostadsbidrag. 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ersättning till neurosedynskadade enligt förlikningsavtalet med inte skall bedömas som pension eller annan inkomst. 1988/89 Sf234
mot · GC02Sf236 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf236 Neurosedynskadades ersättning och inkomstberäkning Till grund för beräkning av bostadsbidrag för de neurosedynskadade barnen i har bl.a. lagts ersättning enligt förlikningsavtal av mellan AB och representanter för de neurosedynskadade om viss årlig ersättning till de drabbade. Ersättningen utgår för sveda och värk, som är ett ideellt skadestånd. Genom lag (1971:118) om skattefrihet för ersättning till neurosedynskadade skall ersättningen från till de neurosedynskadade vid taxering till statlig eller inkomstskatt icke utgöra skattepliktig ersättning för mottagaren. Uttryckliga bestämmelser om hur ersättningen skall bedömas finns emellertid inte angivet vare sig i lag (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension eller i kungörelsen med föreskrifter om tillämpningen av lagen. Inte heller har närmare anvisningar meddelats i frågan. Genom lagstiftarens förbiseende har rättsläget härigenom blivit oklart. Det förefaller principiellt felaktigt att vid beräkning av bostadstillägg jämställa ett ideellt skadestånd med pension eller annan inkomst. De neurosedynskadade i uppvisar olika grader av skador och förlikningsersättningen har naturligtvis anpassats efter dessa. Det finns skadade som kan utföra arbete medan andra har fått så grava skador att det är förenat med stora svårigheter att skaffa sig extra inkomster genom arbete. De kan heller inte föra ett normalt liv eller bedriva fritidsaktiviteter utan är hänvisade till andra sysselsättningar, vilket normalt innebär större kostnad i form av allmänna olägenheter. När lagen om skattefrihet för ersättning till neurosedynskadade tillkom (SFS 1971:118) var naturligtvis avsikten att så mycket som möjligt underlätta för de skadedrabbade. Ersättningen skall därför inte heller tas med i inkomstberäkningen, där den kan negativt påverka beräkningen av kommunalt bostadsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ersättning till neurosedynskadade enligt förlikningsavtalet med inte skall ingå i underlaget vid beräkning av bostadsbidrag m.m. 1988/89 Sf236
mot · GC02Sf237 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf237 av m.fl. (m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So423 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en generell taxehöjning för yrkespraktiker inklusive privatpraktiserande sjukgymnaster, 2. att hos regeringen begär skyndsamt förslag som innebär att Dagmarsystemet avskaffas till förmån för ett system för ersättningar från sjukförsäkringen med generellt fri etableringsrätt för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster och fri anslutningsrätt för fritidspraktiker, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en sådan differentiering av läkartaxan att den stimulerar etablering i glesbygd, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av tandvårdstaxan samt riktlinjer för tandvården, 5. att beslutar att skyndsamt upphäva etableringsbegränsningsreglerna för privatpraktiserande tandläkare inklusive specialisttandläkare, 6. att hos regeringen begär en utredning av ett sådant finansieringssystem för hälso- och sjukvården som syftar till att en större del av kostnaderna ersätts av en allmän, obligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vad i motionen anförts, 7. att hos regeringen begär förslag som syftar till att legitimerade psykologer och psykoterapeuter får rätt att ansluta sig till den allmänna sjukförsäkringen, 1 1988/89.3 sami. 8. att sorn sin mening ger regeringen till känna att de Mot. 1988/89 allmänna försäkringskassorna bör ges en samordnande roll i allt Sf237 rehabiliteringsarbete. () () ()
mot · GC02Sf238 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf238 av och (båda s) Ersättning för arbetsresor i stället för sjukpenning finns möjligheter för sjukskrivna att, efter läkares tillåtelse, kunna få byta ut sjukpenning mot ersättning för arbetsresor. Detta har varit mycket uppskattat och till stor hjälp för många människor. Att t ex efter en fotoperation snabbt kunna få återgå till det normala arbetslivet i stället för att bli sittande isolerad i hemmet är stimulerande. Det var naturligt att kostnaden för arbetsresor maximerades till det belopp som skulle utgjort sjukpenning. Emellertid har detta förhållande redan upplevts som otillfredsställande. Den som har långa resor till och från arbetet och låg lön har inte samma möjligheter att få återgå till arbetet som den som t ex bor nära sitt arbete. Speciellt i där människor inte har någon möjlighet att välja bostadsort upplevs detta orättvist. I dagens läge får man snarare vara lycklig för att kunna få bostad än att söka få bostad och arbetsplats belägna någorlunda nära varandra. hjälper inte till i normalfall, utan kräver lång sjukskrivning för att bevilja arbetsresor eller utfyllnad till . All stimulans bör ges den som trots sjukskrivning av diverse anledningar vill och kan återgå till arbete. Ersättningen från bör i stort sett täcka arbetsresorna och ges utan byråkrati. Helst bör det räcka med en anmälan till lokalkontor, ett system som på sina håll redan etablerats. De ekonomiska konsekvenserna av en sådan smidigare ordning bör kunna lösas utan att den enskilde försäkrade vållas bekymmer. Ett inititiv bör tas för samordning av samhällets resurser för att lösa dessa till synes enkla problem. För den enskilda människan är det betydelsefullt och angeläget att det görs. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning för arbetsresor i stället för utbetalning av sjukersättning.
mot · GC02Sf239 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sf239 av och () Tandvårdsersättning för patienter med syndrom syndrom är en kronisk inflammatorisk systemsjukdom som fått sitt namn av den svenske ögonläkaren , som beskrev sjukdomen i en avhandling . Det är en bindvävssjukdom som ofta har samband med en bakomliggande reumatisk sjukdom och drabbar huvudsakligen tår- och spottkörtlar. Kunskapen om sjukdomen, som ofta drabbar kvinnor i åldrarna , har länge varit liten. har den aktualiserats bl.a. genom forsknings- och behandlingsarbete på den reumatologiska avdelningen i , och i bedrivs ett samarbete mellan reumatologer, ögonläkare och tandläkare för att bättre kunna ta hand om patienter med misstänkt SS. Svidande, torra ögon och muntorrhet, som försvårar för patienterna att äta, tala och sova är utmärkande för denna sjukdom. Muntorrheten orsakas av att salivproduktionen avtar och ibland helt försvinner. Detta får bl.a. till följd att tänderna angrips svårt av karies, eftersom den salivspolning av tänderna som normalt förekommer uteblir. Detta gör att patienterna måste ha kontinuerlig tandvård och kvalificerad hjälp med munhygien. Om de tappar angripna tänder eller om de måste avlägsnas måste de ersättas med inplantat, eftersom proteser inte fäster utan saliv. Detta åsamkar ss-patienterna stora kostnader. Det får anses rimligt att dessa patienter kan erhålla denna vård kostnadsfritt i likhet med patientgrupper med liknande problem som uppstått efter strålbehandling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kostnadsfri tandvårdsbehandling på patienter med syndrom.
mot · GC02Sf240 · 1989-01-16 00:00:00 — 1988/89 :Sf240 av m.fl. (mp) I det svenska välfärdssamhället finns en liten grupp äldre människor, de s.k. undantagandepensionärerna, som saknar pensionstillskott. Detta innebär en månadsinkomst på (1988 för gift pensionär) att leva på. Undantagandepensionärers efterlevande får ca i pensionstillskott. Det är hög tid att undantagandepensionärerna själva med omedelbar verkan erhåller denna rättighet. Det pågår ett arbete med att kartlägga undantagandepensionärernas ekonomiska behov som väntas bli klart . Trots det anser de gröna att detta missförhållande bör åtgärdas . Med hänvisning till ovanstående hemställs att anslår de medel som krävs för att undantagandepensionärer skall erhålla pensionstillskott. () () () ()
mot · GC02Sf241 · 1989-01-13 00:00:00 — 1988/89 :Sf241 av m.fl. (mp) Kravet på läkarintyg vid sjukskrivning En värdig vård innefattar både den vårdade och den vårdande.Vad vi måste eftersträva är en genomgripande förändring av relationen mellan vårdad och vårdare. Vi måste eftersträva en socialt bärkraftig miljö där människor utför meningsfullt arbete i en lagom takt. En minskning av dagens kroppsliga och själsliga utslagning är nödvändig. Patientinformation och patientinflytande inom vården bör öka. För att minska vårdtrycket bör undervisning i egenvård ges i sjuk- och hälsovård och via skolor och vårdskolor. Alla landsting bör distribuera en mindre lärobok i ämnet, som kan fås gratis på vårdcentraler, apotek och i skolorna. Detta skulle leda till en utvidgad egenvård. Om läkarintyg krävs först elfte sjukdagen i stället för som den åttonde skulle man kunna minska trycket inom vården. Många småkrämpor kräver inte läkarvård, bara vila. Människan består av kropp och själ. Hälften av våra sjukdomar beräknas vara psykosomatiskt betingade. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att läkarintyg vid sjukdom skall behövas först från den elfte dagen i stället för som den åttonde. () () () ()
mot · GC02Sf242 · 1989-01-16 00:00:00 — av m.fl. (mp) Pensionärers friår för sjukhusvård togs friåret på sjukhus för ålderspensionärer bort. Däremot behölls det för förtidspensionärer därför att de ansågs behöva sina pengar för rehabilitering. de gröna anser, att även ålderspensionärer behöver rehabiliteringsåtgärder, vilka inte helt är kostnadsfria. Om en ålderspensionär inte kan rehabiliteras fullt ut behövs dock för omställning av levnadsförhållandena. Kanske måste bostaden förändras eller t.o.m. avyttras. Kanske måste man bo på institution eller i gruppboende och en hemmavarande makes/makas situation redas upp. Vi får inte ta ifrån pensionärerna deras vilja och tro på att bli friska igen och vi skall så långt möjligt ge dem förutsättning därtill. de gröna anser att denna förmån i likhet med t.ex. barnbidraget skall vara generell och inte behovsprövad. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar återinföra friåret för sjukhusvård när det gäller ålderspensionärer. () ()
mot · GC02Sf243 · 1989-01-15 00:00:00 — 1988/89 :Sf243 Ersättning för psykoterapibehandling genom det allmänna försäkringssystemet Antalet legitimerade psykoterapeuter uppgår till omkring 1 100. De flesta av dessa terapeuter är psykologer och därför inte anslutna till den allmänna sjukförsäkringen. Följaktligen får inte deras patienter ersättning från . Frågan har varit uppe till behandling i 1983/84, 1986/87 och 1987/88. finns ingen bra lösning på problemet. Det är därför nödvändigt att en reform genomförs som gör det möjligt för människor med psykiska problem och handikapp att få del av hälso- och sjukvårdslagens stolta målsättning om lättillgänglighet och vård på lika villkor. Det råder en djup orättvisa inom det nuvarande ersättningssystemet då människor i en psykisk kris och i behov av psykoterapeutisk behandling är hänvisade till en snårig och orättfärdig praxis som få av dem i sitt nedsatta tillstånd orkar ta sig igenom. Psykoterapi är en mycket viktig form av behandling för människor med psykiska problem men i praktiken saknar majoriteten av dessa patienter möjligheten att få tillgång till psykoterapi. Antingen skall man ha råd att stå för kostnaderna själv eller bo på en ort där det finns tid hos en försäkringsansluten psykoterapeutiskt utbildad läkare eller vara så frisk att man orkar vänta på sin tur hos en sådan läkare, annars får man gå till och söka hjälp. Enligt en dom i regeringsrätten har kommunen det yttersta ansvaret för att lämna bistånd till behandling i psykoterapi. Det innebär att man inte får avslå en ansökan om terapeuten är legitimerad psykoterapeut, behovet är styrkt av läkare och patienten inte har ekonomisk möjlighet att betala behandlingen själv. Trots dessa förutsättningar förekommer det att socialnämnder avslår ansökningar. Sådana avslag kan med framgång överklagas. Om man får avslag fordras en hel del psykisk styrka för att ge sig på ett överklagande och många ger därför upp inför en förödmjukande situation. Därtill kommer att många som är i behov av psykoterapi upplever det deprimerande att framåt tvingas leva på socialbidragsnorm. har tagit ställning i denna fråga. I ett brev till regeringen skriver man bland annat: En adekvat tillgång på kvalificerad psykoterapeutisk behandling måste enligt styrelsens mening vara en grundläggande förutsättning för att bättre komma till rätta med de folkhälsoproblem som de psykiska störningarna utgör . hemställer att måtte vidta åtgärder för att göra behandling hos legitimerad psykoterapeut ersättningsberättigad via det allmänna försäkringssystemet . Psykoterapins tillgänglighet är en fråga om att kunna fortsätta att leva och Mot. 1988/89 fungera som samhällsmedlem eller att slås ut från både arbetsmarknad och Sf243 social gemenskap. Psykoterapeutisk behandling är ingen lyxkonsumtion. Den skall som all annan vård ersättas av den allmänna sjukförsäkringen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att patient som erhållit behandling hos legitimerad psykoterapeut skall vara ersättningsberättigad via det allmänna försäkringssystemet. () ()
mot · GC02Sf244 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf244 av och (båda mp) Fri medicin för diabetiker och andra med livslångt handikapp Det finns ca 45 000 diabetiker i , som är beroende av insulin. ligger därmed på andra plats i världen ifråga om antalet insulinberoende diabetiker. Endast har fler. Insulin är livsnödvändigt för en diabetiker - utan insulin överlever han eller hon inte. Det är ett livslångt handikapp. Vi är övertygade om att en majoritet av svenska folket tolkar strävandena mot jämlikhet och solidaritet med utsatta grupper så, att den som drabbas av ett handikapp bör få hjälp med de extra kostnader som själva handikappet medför. Det är därför inte rimligt att förbättringar för vissa handikappgrupper skall betalas med försämringar för andra. De nu föreslagna försämringarna för diabetiker, epileptiker och astmatiker speglar en värdeförskjutning vad gäller solidariteten med utsatta grupper. Denna tendens är oroväckande och kan inte stödjas av . stödjer inte regeringens förslag i budgetpropositionen om att de grupper, som har fri medicin, skall inordnas under högkostnadsskyddet för att på så sätt betala andra handikappgruppers berättigade krav på förbättringar. Med hänvisning till ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fri medicin till diabetiker och andra som är berättigade till detta, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att rätten till fri medicin skall utvidgas till att gälla alla med livslångt handikapp, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att kostnadsersättningen för resor skall förbättras för de grupper av handikappade som behöver det utan att en försämring sker för andra.
mot · GC02Sf245 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf245 Bidrag till matkostnader för PKU-patienter Cirka 100 patienter med sjukdomen phenylketonuri, PKU, finns i . Denna metaboliska åkomma innebär att kroppen ej kan ta hand om aminosyran fenylalanin utan den ansamlas i serum och ger då upphov till grava hjärnskador. Om barn med PKU ej behandlas ger sjukdomen upphov till grav utvecklingsstörning. behandlas alla barn med PKU från födelsen och behandlingen innebär att aminosyran fenylalanin i det närmaste utesluts ur kosten. All mat måste vägas noggrant och fenylalanininnehållet uträknas. Intaget av vanliga livsmedel är extremt litet (endast fett och socker) och kan ej mätta en person. I stället måste barn och även vuxna uteslutande leva på specialpreparat som köps från på livsmedelsrekvisitioner. har tidigare antagit en lag om prisnedsatta specialdestinerade livsmedel för denna patientgrupp . Att den åldersgränsen har satts beror på att tidigare forskning gav vid handen att man kunde sluta med dieten vid cirka , då det ansågs att faran var över. Nyare forskning har dock visat att patienterna med PKU måste fortsätta med dieten längre upp i åldrarna och att det är individuellt när den kan trappas ned. Dessutom måste flickor med PKU under graviditet hålla mycket sträng diet fri från fenylalanin. I annat fall kan det väntade barnet få mycket allvarliga skador såsom hjärtfel, hjärnskador m.m. Varje graviditet för dessa PKU-flickor måste därför vara planerad och väl förberedd från dietsynpunkt. Eftersom flera patienter nu kommer upp i åldern innebär detta stora kostnader för den enskilde, då de ej längre kan få dessa livsmedelsprisnedsättningar. Till detta kommer också kostnader för aminosyror och vitaminer, som de också måste inta. finns endast ett aminosyrepreparat, aminogran, klassat som läkemedel i . Alla barn och ungdomar klarar inte detta preparat, som har en speciell smak och konsistens. Utländska preparat finns men de är dyra. För speciellt ungdomar är det viktigt att valmöjligheter i kosten finns. PKU-patienter är en liten grupp, som dock tar stora risker, om de ej får rätt kost. Familjerna drabbas av orimligt stora kostnader eftersom livsmedelsrekvisitioner inte skrivs ut efter . Antalet barn tycks ej öka, utan det föds 3-4 barn med PKU och liknande sjukdomar. Med hänsyn till vad som ovan framförts angående barn med phenylketonuri (PKU) hemställs att hos regeringen begär att ungdomar som fyllt och som anses behöva fortsatt specialdiet p.g.a. sjukdomen PKU även i fortsättningen skall kunna få livsmedelsrekvisitioner.
mot · GC02Sf246 · 1989-01-14 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf246 av och (båda c) Föräldrapenning vid medverkan i föräldrakooperativt daghem Enligt gällande bestämmelser kan föräldrapenning för föräldramedverkan på daghem utgå till dess barnet fyller inom ramen för de med föräldrapenning som föräldern disponerar i samband med barns födelse. För barn mellan kan tillfällig föräldrapenning utgå per barn och år. Föräldrar i ett kooperativ har ansökt om att få föräldrapenning vid arbete i det av föräldrar startade kooperativet. Föräldrarna har i sina förutsättningar att alla skall fullgöra /år. Kommunen ger bidrag till föräldrakooperativet. Föräldrarna nekas rätten till föräldrapenning av . De tolkningar som ansvariga myndigheter gör då föräldrar ansöker om föräldrapenning är att detta skall anses som förvärvsarbete. Det är ju i verkligheten tvärtom, för att få mer tid för barnen avstår man från förvärvsarbete. Arbete i ett föräldrakooperativ menar vi stämmer väl överens med regeringens tankar om ökad tid för barnen. berörde frågan och diskuterade underhand att man borde tillföra ytterligare dagar utöver de ordinarie föräldrapenningdagarna. Detta för att följa upp det intresse som föräldrakooperativen rönt. Dessa frågor hanteras nu ofta så att det kan uppfattas som att myndigheter på alla sätt försöker motarbeta nya tankar inom barnomsorgen. Det måste vara så att vård av barn inom ramen kan få disponeras för föräldramedverkan i ett föräldrakooperativ. Det måste ju vara så att bildande av föräldrakooperativ är helt i linje med intentionerna bakom lagen om föräldrapenning (mer tid för barnen) och bakom tankarna att ge föräldrarna mer inflytande och engagemang inom barnomsorgen. Med ledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om att föräldrapenning skall utgå till föräldrakooperativ.
mot · GC02Sf247 · 1989-01-18 00:00:00 — av () och () Ökad kompetens till försäkringskassorna Arbetsskadeanmälningarna har ökat kraftigt . Förslitningsskador och andra arbetsskador beror i stor utsträckning på den arbetsmiljö som vi lever i. Många har skador av den arten att rehabilitering måste sättas in. Utredningsavdelningarna på försäkringskassorna har fått en starkt ökad arbetsbelastning. Utredningarna görs av jurister och socionomer eller av dem som har motsvarande kompetens. Många problem som utredarna skall ta ställning till är av teknisk art. Medicinsk expertis finns knuten till kassorna genom förtroendeläkare. Försäkringskassorna borde också ha tillgång till tekniskt kunnande, t ex genom skyddsingenjörer. Denna kompetens skulle vara en tillgång både vid bedömningen av arbetsskadeanmälningar men också i den anpassning och rehabiliteringsverksamhet som försäkringskassorna deltar i. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det till försäkringskassorna bör knytas personer med teknisk kompetens, exempelvis skyddsingenjörer, som hjälp vid bedömning av arbetsskadeanmälningar och rehabilitering av sökande.
mot · GC02Sf248 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sf248 av Per m.fl. (s) Barnpension från ATP i vissa fall Vid en skilsmässa är fadern/modern underhållsskyldig för eventuellt barn som studerar tills barnet fyller . För den situationen att fadern/modern avlider, erhåller barnet barnpension från ATP till och med den månad barnet fyller . I den principiella situationen är de yttre omständigheterna likartade för de två relaterade fallen. Vad som däremot är en betydelsefull skillnad är den ekonomiska situationen som uppkommer. Detta orättvisa förhållande bör på lämpligt sätt elimineras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barnpension från ATP i vissa fall. () () () () 1 1988/89.