ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub729 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub729 av m. fl. (c, m, fp) En professur i körsång 1988/89 Ub729 736 Sorn framhölls i motion till förra är körsången i en mycket betydelsefull del av vår kulturella tradition. Det är en kulturyttring som finns över hela vårt land och omfattas med entusiasm och glädje av både sångare och körledare. Därtill innebär sången en ovärderlig tillgång för dess lyssnare. Körsången är kanske den folkrörelse i vårt land som har den mest vittförgrenade och mångfacetterade verksamheten. Deltagande i körsång har också en viktig social funktion och överbryggar många gränser mellan människor. har den stora invandringen berikat också körsången. Intresset för deltagande i körarbete ökar liksom därmed antalet körer. Svenskt körliv är i världsklass och de bästa körerna är väl kända och eftertraktade i hela världen. Den person som kanske allra mest har bidragit till svensk körsångs goda namn och rykte är , som före sin pensionering innehade en personlig professur. Körsång är en viktig del av svenskt musikliv dels därför att våra bästa körer även tillhör toppskiktet globalt sett, dels därför att toppskiktet inte lever isolerat utan vilar på en bred folkrörelse som engagerar mer än 500000 körsångare i vårt land. Denna fullständiga pyramid av sjungande människor i alla åldrar borde stödjas av en liknande pyramid av samhällsinsatser för körlivet. Men den nuvarande pyramiden är dock inte alls lika fullständig. Det saknas topp dvs. körsången äger ingen professur vid någon musikhögskola sedan alla körledares förebild med sin personliga professur vid i pensionerats. Vid hans pensionering upphörde tjänsten. Våra bästa körsångare är professionella till kunskapen men amatörer i yrkeshänseende dvs. landstingens (tidigare regionmusikens) c:a 500 musikertjänster runt om i landet är inte öppna för vokalmusiker. Endast vid operahusen finns körsångare anställda. Möjligheter till information och utvecklingsarbete att anlitas av dem som ej kan nyttja (hög)skolor och andra utbildningsanstalter är ytterst begränsat. Vid i undervisas i kördirigering på tre olika nivåer. 1 1988/89. 3 sam/. musiklärare: kördirigering 1,5 vt under 3 år kyrkomusiker: kördirigering 2,0 vt under 3 år kördirigentutbildning Mäster class studier heltid För dessa olika nivåer borde det rimligtvis Finnas olika nivåer på universitetslärarna. Den lägsta nivån sköts av universitetsadjunkt, mellannivån av lektor samt diplomnivån självklart av en fast professur. Dagens situation på motsvarar inte dessa självklara krav. Mot denna bakgrund vore det helt naturligt att det också i vårt land fanns professurer i körsång vid våra högskolor. Så är fallet i de allra flesta andra körsjungande länder. Skall vi kunna bibehålla den höga internationella standard och den rika kulturtradition som präglar körsången i och dessutom kunna satsa på konstnärligt utvecklingsarbete på detta område bör permanenta professurer i körsång inrättas vid våra högskolor i , och . Som ett första steg bör en professur inrättas i . Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättandet av en permanent professur i körsång vid i . () () 1988/89 Ub729
mot · GC02Ub730 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub730 av () och (båda c) Subventioneringen av kårhusrestauranger har lagt fast grundprincipen att anställda och studerande vid universitet och högskolor skall ha samma lokalsubventioner för i första hand lunchmåltider som gäller för anställda vid statliga verk och myndigheter. Huvudprincipen är därvid att staten på samma sätt som då fråga är om högskolornas övriga lokaler ställer erforderliga köks- och serveringslokaler till förfogande jämte inredning och utrustning. Subventioneringen av lokalkostnaderna belastar respektive högskolas anslag under D4 Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna. Det finns fyra av studerandeorganisationerna själva drivna kårrestauranger, s. k. L-restauranger som har rätt till subventioner på samma villkor som övrig restaurangverksamhet vid högskolan. (Dessa restauranger är kårhusrestaurangen vid KTH, kafét vid CTH, kårhusrestaurangen inom i samt restaurang i .) Regeringen gav 1986 i uppdrag att utreda den framtida subventioneringen av dessa studentkårsägda restauranglokaler. redovisade sitt förslag till regeringen . Förslaget innebar en fortsatt subventionering av verksamheten över statsbudgeten. Medlen föreslogs utgå från anslaget D4 Lokalkostnader vid respektive högskola. Regeringen har i årets budgetproposition frångått förslag. Regeringens förslag innebär att respektive högskola får betala subventioneringen från sina anslag för forskning och utbildning utan att anslagen tillförs motsvarande medel från lokalkostnadsanslaget (annat än synnerligen marginellt). Som exempel kan nämnas att KTH:s anslag tillförts ca för subventioner till kårrestauranger, medan kostnaderna för dessa subventioner kan komma att uppgå till ca 3 milj. kr. Utbildningsministerns skrivningar i propositionen tyder på att några möjligheter inte finns att minska subventionernas storlek . Regeringens förslag leder till att studenterna vid KTH, , och får betala subventioneringen med sämre undervisning. Det kan inte vara rimligt att just dessa högskolor utan kompensation skall tvingas ta på sig kostnadsansvaret för den aktuella restaurangverksamheten vid studentkårerna. Detta strider också mot principen att samma villkor skall gälla för studenternas måltidssubventionering oavsett högskola. Vid de högskolor som har s. k. L-restauranger får nämligen med regeringens förslag studenterna betala sin subventionerade Mot. 1988/89 lunchmåltid genom nedskärningar av utbildningen. På andra högskolor Ub730 kan studenterna äta sin subventionerade lunch utan sådana effekter. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att de aktuella högskolorna tillförs de ytterligare medel som fordras för att upprätthålla subventioneringen av L-restaurangerna på den nivå som föreslagit. () ()
mot · GC02Ub731 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub731 av och (båda c) Anslaget till de tekniska fakulteterna På regeringens uppdrag har statens förhandlingsnämnd tecknat avtal med om att Datorcentralen QZ i skall ombildas till ett dotterbolag till . 1 avtalet ingår att de om QZ tidigare samverkande myndigheterna (. , och ) skall garantera det nya bolaget intäkter om tillsammans 30 milj. kr./år. Regeringen underställde avtalet prövning . Vid behandlingen av avtalet i angav utbildningsutskottet att om bolaget inte kan erbjuda de förutvarande huvudmännen en godtagbar service och deras efterfrågan därför minskar så bör dessa få skälig kompensation för sina garantiåtaganden, t. ex. vid anslagsberäkningen för ifrågavarande budgetår. Regeringen har beslutat att med viss ändring godkänna avtalet. Det nya bolaget startade verksamheten under namnet . Högskolorna har analyserat konsekvenserna av garantiåtagandet och därvid funnit att garantinivån är för hög i förhållande till högskolornas möjlighet att utnyttja QZ:s tjänster. Skyldigheten att garantera QZ intäkter i den omfattning som avtalet och regeringens beslut anger kommer att innebära att högskolorna måste betala ersättning till QZ utan täckning i uppdrag. I realiteten innebär detta att högskolorna till följd av garantin tillskjuter kapital till bolaget. Storleken av kapitaltillskottet kan bedömas till ca 4 milj. kr. första året och till ca 6 7 milj. kr. för vart och ett av . En starkt bidragande orsak till att ett så stort gap uppstått mellan garantinivån och högskolornas möjlighet att utnyttja QZ:s tjänster är den omfördelning av garantin från till högskolorna som regeringen beslöt . Beslutet innebar för högskolornas del att garantin höjdes med 2,9 milj. kr. Högskolorna och QZ har tillsammans ingående studerat möjligheterna att minska gapet och till fullo utnyttja QZ:s tjänster inom ramen för garantiåtagandet. Det har därvid visat sig att en väsentlig skillnad kvarstår mellan möjligt utnyttjande av QZ och garantinivån. Högskolorna ingav därför i enlighet med intentionerna i utbildningsutskottets skrivning om framställning till regeringen om ett med 2,9 milj. kr. utökat anslag för /89 och /90. Regeringen har i årets budgetproposition inte beräknat någon ökning av anslaget med anledning av högskolornas skrivelse. Då avsikten med avtalet mellan staten och inte har varit att överfora kapital från högskolorna till det nybildade dotterbolaget och bör högskolorna tillföras de medel som dessa begärt i sin skrivelse till regeringen. Anslaget D 24 Teknisk fakultet under bör därför tillföras 2,9 milj. kr. med 1,1 milj. kr. 1,0 milj. kr. Tekniska Högskolan och 0,8 milj. kr. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att anslaget D 24 Teknisk fakultet under bör för /90 utökas med 2,9 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. () () 1988/89 Ub731
mot · GC02Ub732 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub732 av och (båda mp) Den kompletterande utbildningen av lärare i frivillig musikundervisning, främst inom den kommunala , som anordnas genom (SM1), är den möjlighet som finns för musiklärare i hela landet att parallellt med tjänstgöring i hemkommunen kunna åtnjuta musikpedagogisk kompletteringsutbildning. För den kommunala pedagogiska utveckling är det avgörande att lärarkåren kan få tillgång till aktuell utbildning och fortbildning om de höga målen om Kultur i skolan ska kunna förverkligas. Behovet av utbildning är särskilt stort i glesbygdskommuner. Det statsbidrag som utgår till I-utbildningen finansierar av den totala kostnaden. Institutet måste därför ta ut en elevavgift på f. n. Därutöver bekostar eleverna sina individuella studier på sina huvudinstrument. Detta beräknas kosta . All schemalagd undervisning på bedrivs i grupp, vilket betyder att dessa kostnader drabbar eleverna. Vi anser, att det vore rimligt att ersätta kostnaderna för elevavgifter, för /90 för att kvaliteten på musikundervisningen och tillgången på lärare inom ska kunna täckas. Med hänvisning till ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elevavgifter vid , 2. att för /90 till anvisar ett särskilt anslag om .
mot · GC02Ub733 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub733 Djurförsök måste ske under värdiga former och på ett så skonsamt sätt som det är möjligt. Vi är medvetna om att djurexperimenten forskning har varit och är ett oundgängligt led i framtagningen av ny kunskap inom den biomedicinska sfären. Denna kunskap är av betydelse inte bara för utvecklingen inom hälso- och sjukvård utan också för t. ex. miljövården. Men det är väldigt viktigt att djuren inte lider i onödan. Djuravdelningarna vid håller inte för de kraven. Även från forskningssynpunkt finns krav på att varje djurslag måste ges de levnadsbetingelser som bäst motsvarar fysiologiska egenskaper och detta innebär i sig också förutsättningar för djurens välbefinnande. har () ratificerat konvention om djurförsök på ryggradsdjur. håller inte måttet. uttalade miljö- och hälsoskyddsnämnden samt i samband med en fullmäktigemotion att miljön för djuren kunde varit betydligt bättre. Mångå djur lever i en mycket steril och torftig miljö utan möjlighet till aktivitet. har en grupp inom medicinska fakulteten genomfört en inventering av de befintliga djurlokalerna. Av denna framgår att bortsett från lokalerna vid patologiska institutionen är standarden vid djuravdelningarna vid undermåliga och sämre än motsvarande lokaler belägna i anslutning till de prekliniska institutionerna. Inte heller dessa klarar emellertid de rekommendationer som uppställt för förvaring av djur till vetenskapliga försök. Till detta kommer att personalens allergiproblem vid vissa prekliniska institutioner blivit allt mer oroande. De rekommendationer som ställt sig bakom i och med undertecknandet av konvention måste vi följa. bör få i uppdrag att gemensamt med arbeta fram en plan för hur djurhuset kan förbättras så att standarden överensstämmer med konvention om djurförsök på ryggradsdjur. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att åtgärda djurhuset vid i enlighet med konvention om djurförsök på ryggradsdjur. 1988/89 Ub733
mot · GC02Ub734 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub734 av och (fp, c) Miljötekniskt centrum i Miljön har kommit att stå allt mer i centrum för samhällsdebatten. Detta har lett till att behovet av personal med miljökunnande vuxit inom miljöskyddsorganisationerna. Också kommunerna har behov av miljökunnig personal eftersom kommunerna tilldelats vidgade uppgifter enligt miljöskyddslagen. Även näringslivet har ökade behov av personal med miljökunnande eftersom de utsätts för krav på större rening, mindre nedsmutsning och bättre arbetsmiljö. Den växande efterfrågan på miljökunnig personal skapar inte enbart behov av god grundutbildning med inslag av miljökunnande utan också ett behov av fortbildning och vidareutbildning inom miljöområdet för olika grupper i yrkeslivet. 1 miljökunnande borde ingå förmågan att koppla ihop kunskaper kring inre och yttre miljö. har såväl forskning som utbildning avseende yttre och inre miljö. Miljötekniska lösningar är en stark profil på den samhällsbyggnadstekniska linjen vid högskolan. Linjen är unik för . Utbildningen syftar bl. a. till att utbilda civilingenjörer som klarar av att ta fram tekniska lösningar som på ett bättre sätt skall kunna skydda vår miljö inom många olika områden. Även utbildningar som geoteknologi och väg- och vattenbyggnadslinjen har utifrån sina profiler ett miljökunnande med anknytning till miljöområdet. Civilingenjörsutbildningen inom arbetsmiljö är främst inriktad på den inre miljön. Utbildningen syftar till att utbilda tekniker som i första hand förhindrar att olämpliga arbetsmiljöer skapas. I anslutning till de ovan nämnda utbildningslinjerna utförs kvalificerad forskning vid högskolan i . Denna forskning befinner sig långt framme, både vad gäller nationella och internationella jämförelser. Förutsättningarna för högskolan i att kombinera inre och yttre miljökunskaper är unika. En sådan samordning skulle vara till gagn för såväl utbildning som forskning. Ett sätt att stärka denna kombinationsmöjlighet vore att tillskapa ett miljötekniskt centrum i . Detta centrum skulle ha som syfte att söka stimulera till utbildning som kombinerar kunskaper kring inre och yttre miljö och att främja överföring av forskning inom yttre och inre miljö till praktisk tillämpning. Mot bakgrund av ovanstående är det angeläget att UHÄ får i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att tillskapa ett miljötekniskt centrum i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till UHÄ i enlighet med innehållet i motionen. () Per-OIa () 1988/89 Ub734
mot · GC02Ub736 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub736 Den tekniska utbildningen vid högskolan i Behovet av arbetskraft med teknisk högskoleutbildning är utomordentligt stort inom den värmländska industrin. Det etablerings- och expansionsmönster vi kan se tendenser till antyder att närhet till högre utbildning blivit en allt viktigare etableringsfaktor. Nyskapande inom olika områden förutsätter i ökad utsträckning tillgång till särskild kompetens. Själva produktionen blir också i ökad utsträckning beroende av tillgång till välutbildad arbetskraft. En ytterligare utbyggnad av den tekniska utbildningen vid högskolan i är nödvändig för att tillgodose behovet av sådan arbetskraft. har i sina framställningar prioriterat utbyggnad av teknisk högskoleutbildning. Det finns nu en bas för teknisk högskoleutbildning, och det är viktigt att den utbyggnaden får fortsätta. Följande utbyggnad är angelägen att få till stånd: Civilingenjörslinjer inrättas i . Nuvarande linjer inom teknikområdet är i flertal fall 3- eller 4-åriga och kan lätt byggas ut till civilingenjörslinjer. Inom ramen för försöksverksamheten med samordnad ingenjörsutbildning på mellannivå och som bygger på 3-årig teknisk linje i gymnasieskolan, skulle en snabb utbyggnad av högskolans ingenjörslinjer kunna Inom det materialtekniska området och inom området trädesign är det angeläget med nya utbildningslinjer från regional industriell utvecklingssynpunkt. I finansplanen skriver finansministern Det behövs fler högt utbildade ingenjörer och forskare. Detta kan jag instämma i och detta behov är i synnerligen stort! Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av teknisk högskoleutbildning i .
mot · GC02Ub738 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub738 av m. fl. Det skoladministrativa institutet vid högskolan i /är det forsta i sitt slag i landet och arbetar med utbildning och forskning inom skoladministrationen. Institutet bedriver f.n. ett antal projekt, t. ex. Fler kvinnor som skolledare, som regeringen beviljat anslag för, och en bred seminarie- och konferensverksamhet huvudsakligen förlagd till /. Institutet samarbetar med i i vad avser visst forsknings- och utvecklingsarbete och har goda kontakter med skolor och kommuner ute i landet. Skoladministrationen är av vital betydelse för utvecklingen av varje skolsystem. SIDA har därför stött olika projekt inom detta område. Ett samlat grepp över forsknings- och utbildningsaktiviteterna i saknas dock i vårt land. När det t. ex. gäller den direkta biståndsverksamheten till ser vi det som utomordentligt viktigt att främja sådan skoladministrativ utbildnings- och forskningsverksamhet som kan underlätta för dessa länder att utvecklas mot ökat självbestämmande och ekonomisk och social rättvisa. Vid det skoladministrativa institutet vid högskolan i /finns planer på att bl. a. arbeta med utveckling av skoladministrationen i både vad det gäller utbildning och forskning. Forsknings- och utvecklingsarbetet skulle förslagsvis kunna ha den utformningen att institutet i samarbete med lokala institutioner i stimulerade till målinriktade forskningsinsatser samt arrangerade forskarutbyte genom att ta emot forskarstuderande för utbildning och studiebesök vid olika högskolor och skolanläggningar i vårt land. Om medel ställdes till förfogande skulle ett centrum för utbildning och forskning i skoladministration i kunna bildas inom det skoladministrativa institutets ram, ev. i stiftelseform. Genom denna verksamhet skulle våra kunskaper om skolfrågor väsentligt öka, vilket skulle leda till en aktivare biståndspolitik på skolområdet och ett bättre resursutnyttjande. En förläggning av den föreslagna verksamheten till skulle ha regionalpolitisk betydelse. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forsknings- och utvecklingsarbetet vid skoladministrativa institutet vid högskolan i /. () () 1988/89 Ub738
mot · GC02Ub740 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub740 av m. fl. S:t Lukasstiftelsens påbyggnadsutbildning i psykoterapi Det råder stor efterfrågan på psykoterapeuter. Detta har senast påtalats av i dess PM 1988:21: Psykiatri i utveckling. Med den dimensionering som den statliga utbildningen har finns det ingen möjlighet att tillgodose denna efterfrågan. har bedrivit utbildning i psykoterapi på den grundläggande nivån. Stiftelsen har förberett att påbörja en påbyggnadsutbildning i psykoterapi, som skulle ge kunskaper på den nivå som gäller för legitimering av psykoterapeuter. Den av planerade utbildningen har flera viktig inslag. Den är knuten till mottagningar för psykoterapi, vilket gör att undervisningen kan få en anknytning till pågående kliniskt arbete i psykoterapi. Utbildningen är upplagd så, att den ska kunna rekrytera studerande från hela landet, vilket skulle kunna underlätta att förse också de områden i landet, som har stora svårigheter att rekrytera psykoterapeuter, med legitimerade psykoterapeuter. Utbildningen kan berika den allmänna utbildningen i psykoterapi eftersom den dels förvaltar en samlad mångårig klinisk erfarenhet av psykoterapeutiskt arbete och dels speciellt studerar värderingarnas och livåskådningarnas betydelse för den psykiska hälsan. ledning betraktar det som en överlevnadsfråga för stiftelsen att den kan påbörja en påbyggnadsutbildning i psykoterapi. Om en sådan påbyggnadsutbildning inte kommer till stånd, räknar stiftelsen med att den inte kommer att kunna rekrytera kompetenta psykoterapeuter till sina mottagningar. Dessa, som är trettio till antalet och är fördelade över hela landet, tar emot omkring 50000 psykoterapeutiska samtal. Ett bortfall av dessa mottagningar skulle vara allvarligt, eftersom tillgången på kvalificerad psykoterapi inte är tillräcklig. med nedläggningen av mottagningarna för psykoterapi bedömer stiftelsen att den kommer att behöva avveckla sin övriga utbildning i psykoterapi, psykosocialt arbetssätt och enskild själavård, eftersom denna utbildning i hög grad bygger på de erfarenheter som stiftelsen samlar genom arbetet vid sina mottagningar. Om stiftelsen inte kan påbörja en påbyggnadsutbildning i psykoterapi, kommer det därför sannolikt att innebära att S:t Lukasstiftelsens nuvarande utbildning i psykoterapi på grundnivå också kommer att bortfalla. Den redan nu alltför begränsade utbildningen i psykoterapi i samhället skulle därigenom komma att ytterligare minskas. har bedrivit kvalificerad utbildning i Denna utbildning har varit till nytta för samhället. En undersökning som stiftelsen gjort visar att av de utbildade efter utbildningens slut arbetar inom stat, landsting eller kommun. har denna utbildning inte kostat samhället något. Den har finansierats genom terminsavgifter och genom av stiftelsen insamlade medel. Den nya påbyggnadsutbildningen i psykoterapi beräknas av stiftelsen belasta dess ekonomi med . Dessa kostnader räknar stiftelsen inte med att kunna täcka på egen hand. Den förutsätter ett statligt anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att anvisar till för påbyggnadsutbildning i psykoterapi. () () 1988/89 Ub740