mot · GC02Sk445 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk445 av m.fl. (fp) Skatter I en partimotion från beskriver vi inriktningen på vår skattepolitik och vår syn på skattesystemet inför den reform som vi ser som helt nödvändig. I denna motion tar vi upp ett antal förslag på skatteområdet vid sidan av de övergripande och principiella drag hos skattereformeringen som behandlas i partimotionen. Förmögenhetsskattens utformning leder till svåra problem för många företag. Det faktum att skatt skall betalas även på maskiner, byggnader m. m. leder till mycket högt skatteuttag vilket försvårar framför allt vid ägarskiften och investeringar. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital bör därför avskaffas. Vi beräknar ett bortfall av skatteintäkter på ca 100 milj.kr. Det skattefria grundbeloppet vid beskattning av förmögenhet bör höjas kraftigt. I motioner från om kapitalmarknaden, hushållssparande och ägandespridning beskriver vi vår syn på aktieskattens utformning. finns rester av sambeskattning i kapitalbeskattningen, trots att principen nu övergivits för inkomstskatten. Kvarlevorna återfinns i förmögenhetsbeskattningen och vid beskattning av företagare (se nedan). Vi anser att sambeskattningen av makars, och i förekommande fall barns, förmögenheter skall avskaffas. Regeringens proposition 1988/89:71 Regeringen presenterade på fjolårets sista dag nya regler för beräkning av avdrag för realisationsförluster på aktier och andra värdepapper som avyttras fr. o. m. . Dessa innebär att reavinstskatten för s. k. korta aktieinnehav förändras på så sätt att vinst skall beskattas till medan av en förlust får dras av. Detta medför att en faktisk förlust kan leda till att man måste betala skatt. Detta anser vi är oacceptabelt. Vi finner det högst anmärkningsvärt att regeringen föreslår införandet av nya assymetrier i skattesystemet samtididgt som direktiven till den pågående inkomstskatteutredningen särskilt betonar vikten av symmetri och likformighet. Vi föreslår att skattesatsen för korta vinster också sänks till , dvs. i praktiken att tvåårsregeln avskaffas. Vi beräknar schablonmässigt ett bortfall av 1988/89 Sk445449 skatteintäkter på ca 50 milj.kr. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. Vi föreslår att det skattefria gåvobeloppet höjs från till . Det har varit nominellt oförändrat, och det reala värdet har sjunkit kraftigt. Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Grundavdraget i arvsbeskattningen bör höjas och arvsskatteskalan sänkas till maximalt . Dessutom måste skalan inflationsskyddas. Den småhustaxering som skall genomföras 1990 väntas medföra avsevärda höjningar av taxeringsvärdena, framför allt i många tätortsområden och attraktiva fritidsområden. pågår utredningsarbete för att ett nytt skattesystem skall kunna träda i kraft , enligt gällande tidtabell. Vi ser avsevärda risker med de dubbla effekter som både nya taxeringsvärden och nya skatteregler kan innebära. Redan införandet av fastighetsskatten i tre steg ökade skattebelastningen avsevärt. Eftersom den största delen av hushållens sparande sker i egen bostad är det mycket viktigt att bostadssparande och bostadsägande inte drabbas aven orimlig belastning genom nya taxeringsvärden och ett nytt skattesystem. Problemet med de nya taxeringsvärdena är akut för de permanent boende i vissa attraktiva fritidsområden. Den fasta befolkningens huspriser stiger kraftigt p. g. a. att skyhöga priser betalats för liknande fastigheter i området för fritidsbruk. Dessa priser leder till kraftigt höjda taxeringsvärden. Även detta problem måste lösas så att inte t. ex. skärgårdsmiljöer blir helt avfolkade p. g. a. beskattningen. Vi anser också att olika boendeformer bör ha skattemässig likabehandling, såväl i reavinstbeskattning som arvs- och förmögenhetsbeskattning. Även företagsbeskattningen är föremål för utredning. Syftet är där liksom för inkomstbeskattnignen att sänka skattesatserna och bredda basen. Detta stämmer väl överens med de krav som länge framfört. Vi vill i sammanhanget understryka att den totala skattebelastningen på företagen inte får skärpas. Därvid bör företagens betalningar av vinstdelningsskatt och särskild ATP-avgift till de kollektiva löntagarfonderna inte inkluderas i beräkningen av dagens skattenivå. Vi har i en särskild motion föreslagit att löntagarfonderna avvecklas och att dessa skatter avskaffas. beslutade socialistiska majoritet att arbetsrättsligt skadestånd inte utgör avdragsgill driftskostnad för ett företag. Sådana skadestånd kan emellanåt uppgå till ansenliga belopp i förhållande till förseelsen. I vissa företagsformer tilkommer dessutom inkomstskatt och Vi anser att sådana skadestånd bör betraktas som omkostnad i rörelsen. När barn till familjeföretagare arbetar i företaget sker särbeskattning endast om barnet är eller äldre. Annars läggs ersättningen till någon av föräldrarnas inkomst. Som ovan nämnts är vi emot sambeskattning, som vi anser helt bör försvinna ur skattesystemet. Vi föreslår därför att åldersgränsen sänks till . Vi vill också avskaffa 400-timmarsregeln för medhjälpande make/maka i familjeföretag. När en make är medhjälpare i den andra makens verksamhet tillämpas vissa särbestämmelser som i praktiken innebär sambeskattning. För att medhjälparen själv skall få skatta för sin inkomst krävs att han/hon arbetat minst i företaget, dvs. av en normal heltid. Regeln påverkar även den framtida pensionen och är oacceptabel från såväl rättvise- som jämställdhetssynpunkt. Regeringens skrivelse 1988/89:72 Regeringen har i en skrivelse anmält en kommande lagstiftning om särskild skatt på företagsvinster. Indragningen motiveras med att det finns stabiliseringspolitiska skäl att minska företagens likviditet och lönebetalningsförmåga. Den särskilda vinstskatten sägs bli tillfällig och utgå av underlaget, beräknat som för vinstdelningsskatten till löntagarfonderna. Vi anser inte att detta är ett rimligt sätt att bedriva stabiliseringspolitik. Regeringens förslag är ett tydligt erkännande att den egna ekonomiska politiken hade bort vara stramare för att motverka överhettningstendenserna. Den föreslagna vinstskatten kommer inte att ha avsedd effekt och uppfyller inte ens lågt ställda krav på stabilitet och långsiktighet i de ekonomiska spelreglerna. Dessutom är det en uppseendeväckande avvikelse från finansminsterns ord i den presenterade finansplanen. Där tar han avstånd från skattehöjningar som ekonomiskt politiskt stabiliseringsmedel: bör inte höjningar av skattetrycket användas som finanspolitiskt instrument (s.21). Vinstskatten beräknas inbringa3,. bör avslå regeringens förslag om vinstindragning, men däremot inte förslaget om höjning av grundbeloppet. Med undantag av de skatter tas ut på alkohol och tobak i syfte att nedbringa konsumtionen av dessa oomtvistligen hälsovådliga varor, är av principella skäl emot konsumtionsstyrande skatter. Dit hör punktskatter och differentierad mervärdeskatt. Mervärdeskatten bör vara konkurrensneutral och skilda skattesatser bör undvikas. anser vi att den s. k. lyxskatten på kosmetika och choklad bör ersättas med samma momssats som gäller övriga varor. Regeringen har infört och höjt en omsättningsskatt på aktier, även vid handel mellan s. k. märket makers, och en omsättningsskatt på penningmarknaden. Dessa skatter leder till en trögare marknad med sämre fungerande prisbildning. Vi anser att de måste avskaffas. 1* 1988189.3sami NrSk445- 449 s. k. valpskatten torde i praktiken avskaffa sig själv när valutaregleringen avvecklas. Aktieomsen kommer att leda till att handeln med svenska aktier i stor utsträckning flyttar utomlands - en tendens som redan är tydlig. I vår partimotion om missbruk föreslår vi att alkoholskatten höjs så att priset stiger . I motionen om tobak föreslår vi att skatten på cigaretter höjs så att priset på ett paket återgår till det realvärde som rådde 1970, vilket i dagens penningvärde motsvarar /paket. Skatten på andra tobaksprodukter bör höjas i motsvarande mån. Avsikten med skattehöjningarna är att åstadkomma en rejäl minskning av konsumtionen av alkohol och tobak. Vi räknar optimistiskt med att förbrukningen minskas så mycket att skatteintäkterna enbart stiger med ca . Med anledning av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till slopad förmögenhetsskatt på arbetande kapital enligt vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om höjt grundbelopp vid förmögenhetsbeskattning, 3. att med avslag på proposition 1988/89:71 beslutar avskaffa tvåårsregeln vid reavinstbeskattningen av aktier i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att beslutar höja det skattefria gåvobeloppet till , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om arvsbeskattningen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bostadsbeskattningsreglerna och fastighetstaxeringen, 7. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring att arbetsrättsligt skadestånd betraktas som avdragsgill kostnad i rörelsen, 8. att beslutar sänka åldersgränsen för barns sambeskattning med föräldrar från 16 till i enlighet med vad i motionen anförs, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vinstindragningar och avslår regeringens skrivelse 1988/89:72 i denna del. () () () ()