mot · GC02Ub615 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub615 av och (båda c) Utbildningspolitiska åtgärder i län Nyckelord för regional utveckling är forskning och utveckling, utbildning och teknikspridning. De regioner som växer snabbast kännetecknas av att de har en god tillgång till allt detta. Det är framför allt universitets- och högskoleorterna och regionerna runt dessa som är i den lyckliga situationen. Tillväxtregioner kallas de också, och hit hör främst /, , /, /, och . Det räcker inte med att satsa tillräckligt med resurser på utbildningsväsendet. Resurserna måste också fördelas rättvist över hela landet så att utbildningsutbudet blir tillgängligt för alla. Utbildningsväsendets utformning är avgörande såväl för den regionala utvecklingen som för den enskildes möjligheter att förverkliga sina intressen och ambitioner. Resurserna skall bidra till att främja en regional utveckling som i sin tur kan motverka och vända nuvarande folkomflyttning och koncentrationspolitik. Denna syn på kunskapsförmedlingens och kunskapsutvecklingens centrala roll för landets och länets totala utveckling, för möjligheterna att skapa en regional balans, för den enskildes utvecklingsmöjligheter och för möjligheterna till social utjämning i vårt samhälle, är grunden för att prioriterar insatser för utbildning och forskning framför andra samhällsområden. I budgetpropositionen föreslår regeringen en ny stor besparing om 167 milj. kr. som skall drabba . Besparingen som är en del av regeringens misslyckade lönepolitik, innebär att veckotimpriserna för minskas med omedelbar verkan. Regeringens förslag rimmar illa med tidigare löften om att satsa på skolan. Menar regeringen att landets ekonomi är så dålig att vi inte har råd att ge våra barn och ungdomar en bättre utbildning? Resultatet blir ofrånkomligen att eleverna drabbas. Besparingen innebär större klasser, vilket i sin tur drabbar de riktigt små skolorna. Det är dessa som antagligen får stryka på foten. län har sex glesbygdsskolor med mindre än 18 elever, nämligen Hallingeberg, , Pelarne, Västrum, Blankaholm och Bråbo. Att man får större klasser kommer också att drabba dem som behöver mycket stöd. Efter allt tal i valrörelsen om att det nu var slut med besparingar och att det skulle ske satsningar på skolans område känns årets budget som en stor besvikelse. Vi anser att små skolenheter ska bevaras och att det ska vara högst 25 elever i varje klass. Gymnasieskolan med plats för alla har under en följd av år krävt en totaldimensionerad gymnasieskola som ger utrymme för alla ungdomar att få en avslutad gymnasieutbildning. Detta kan då ske direkt efter eller senare då eleverna tas in som äldresökande till gymnasieskolan. Regeringens förslag till dimensionering av gymnasieskolan för innebär i realiteten en sänkning av ambitionsnivån och ligger långt ifrån den målsättning som har uttalats av både regering och riksdag. Den reformering av yrkesutbildningen som har inletts måste nu fullföljas i snabb takt. 1* 1988/89.3sami. då man första gången kunde söka den nya 3-åriga yrkesutbildningen (ÖGY) var intresset stort i länet. 600 platser söktes. Utdelningen för län blev synnerligen liten: en omvårdnadslinje om 30 platser vid och en industriell-teknisk linje om 16 platser i . 46 platser av 600 önskade! Detta år är intresset av naturliga skäl betydligt mindre. Det har varit så mycket från och till och svikna förhoppningar att många kommuner avvaktar att ansöka. Många ungdomar från länet kommer tyvärr att stå utan gymnasieplats på grund av otillräcklig tilldelning. Vi kräver en gymnasieskola med plats för alla och en snabb övergång till 3-årig yrkesutbildning. beslöt att dels öka dimensioneringen av grundskollärarutbildningen, dels förlägga ett antal av dessa utbildningsplatser till högskolan i . Avsikten var att den första intagningen skulle ske . I budgetpropositionen fullföljer inte regeringen detta riksdagsbeslut. Motivet anges vara det låga antalet behöriga sökande till de utbildningsorter som inlett den nya lärarutbildningen. Vi anser detta vara en allvarlig felbedömning. Vi vet att de ökade födelsetalen och de förväntade, stora pensionsavgångarna från dagens lärarkår kommer att leda till en allvarlig lärarbrist om inte aktiva åtgärder vidtas för att öka rekryteringen till läraryrket. Utbildningskapaciteten behöver utökas ytterligare. I stället för nedskärningar krävs åtgärder för att göra läraryrket så attraktivt att fler ungdomar söker sig till utbildningen. För detta krävs en bättre personalpolitik, konkurrenskraftiga löner och en ordentlig informationskampanj riktad till gymnasieskolans elever. För sökande med otillräckliga förkunskaper måste kompletterande utbildning stå till buds. Vi kräver att lärarutbildningen vid högskolan i startar som planerat . som våra barn och ungdomar ges en allt bättre utbildning så uppstår ständigt nya utbildningsbehov också hos vuxna. finns stora utbildningsklyftor kvar att överbrygga och nya kunskapsklyftor uppstår ständigt. Ny teknik och ny arbetsorganistion ställer nya krav på de redan yrkesverksamma. Dessa nya kompetenskrav måste mötas med vuxenutbildningsinsatser. Anslaget till studieförbunden har räknats upp och återställts vilket är glädjande för alla studieförbund som har en stor verksamhet i länet. Trots utbyggnaden av andra skolformer har folkhögskolan på intet sätt spelat ut sin roll. finns det många vuxna för vilka folkhögskolan utgör det enda fungerande utbildningsalternativet. Det gäller t.ex. lågutbildade och invandrare. I länet finns många folkhögskolor som är beroende av att staten tillskjuter medel för driften. har folkhögskolans statsbidrag gradvis trappats ner. Staten har vidtagit ytterligare en åtgärd, som är till nackdel för folkhögskolan som helhet. Man har medgivit inrättandet av ett antal nya folkhögskolor, något som i och för sig är positivt. Finansieringen av de nya skolorna har emellertid skett genom att man tagit elevveckor från befintliga skolor. Fortsätter denna omfördelningspolitik kommer länets folkhögskolor inte bara att tvingas minska sin verksamhet. Anställningstryggheten för en del av deras lärare kommer att försvinna. Det är svårt att förstå vilka vinster detta skulle innebära. Vi anser att det är angeläget att folkhögskolorna får fortsatta möjligheter att utvecklas och att utveckla sina speciella profiler. Att sprida den högre utbildningen och att slå vakt om och vidareutveckla de mindre högskolorna är oerhört viktigt, såväl med tanke på utbildningens tillgänglighet för den enskilda människan som med tanke på regionens länets utveckling. Det finns ett klart samband mellan närhet till högskola, utbildning, forskning och expansion, och utveckling av kringliggande områden. har i årets budgetproposition behandlats välvilligt om man bortser från anslaget till lärarutbildningen. Det är bra. För läns del är det av såväl utbildningspolitiska som regionalpolitiska skäl av synnerlig vikt att högskolan inte bara får behålla sin nuvarande kapacitet och profil utan också ges möjligheter och resurser att breddas, fördjupas och vidareutvecklas inom områden som miljö, teknik, naturvetenskap, ekonomi och turism. När det gäller andelen högskolenybörjare i promille av befolkningen ligger län på näst sista platsen i riket. Högskolan i vårt län måste fungera som en stimulerande faktor såväl för individ som för samhälle och näringsliv. Den bidrar därför på ett avgörande sätt till utvecklingen av länet. För att högskolan i skall kunna fylla denna för länet så viktiga funktion även är det av avgörande betydelse att ökade resurser tillförs högskolan så att dess utbildningsbas kan breddas och fördjupas. Om inte, är risken stor att ungdomsflykten från länet fortsätter, den ungdomsflykt som resulterat i att över 18 000 ungdomar tvingats flytta till i första hand orter med differentierad högre utbildning. Denna förödande utveckling måste givetvis stoppas och vändas. Ett av medlen, men ett med avgörande betydelse, är en starkare och bredare högskola i länet - en lokalt och regionalt förankrad högskola, som har möjligheter att både få stimulans och ge stimulans i regelbundna kontakter med regionens näringsliv, arbetsmarknadens organisationer. kommuner, landsting och utvecklingsfond. Kompetensstrukturen i företagen och arbetskraften har stor betydelse. Den berör mottagningskapaciteten i företagen, förmågan att tillgodogöra sig information och nya kunskaper samt möjligheterna att utnyttja kunskaper och information på ett relevant sätt. Bilden över utbildningsnivån hos tjänstemän inom handel och industri visar att läns andel av arbetskraften med teknisk högskoleutbildning har minskat relativt i riket. I riket har andelen ökat H-lån Riket H-lån Riket Förgymnasial 2.9 3.8 4.6 3.1 Tekn. gym 43.5 45.3 32.1 34.6 Annat gym 3.8 4.4 4.9 4.4 Teknisk högsk 11.9 14.5 11.5 23.7 2.8 3.1 2.5 4.4 Uppgift saknas 34.9 28.8 44.2 29.8 Den tekniska vidareutbildningen måste prioriteras inom länet. Kreativa miljöer förutsätter tillgång till kompetens och kunskap. län har få företag med hög teknologisk nivå. Andelen högutbildade och särskilt kvalificerade tekniker är relativt sett låg. För att kunna vända länets negativa utveckling är det nödvändigt att satsa på utbildning på alla nivåer. I första hand gäller det utbildningarna till verkstadsingenjör, företagsingenjör och i industriell datorteknik samt ekonomiutbildning. Dessa utbildningar anknyter till länets struktur och bör därför på kortare sikt kunna ge effekt. Nästa steg kan innebära satsningar på informationsteknik, kemiteknik, miljö- och bioteknik, som visar ett klart behov av utbildad personal. Länets tekniska resurser inom energisektorn bör stödjas till forskningsoch utvecklingsarbete kring övergång till förnyelsebara energikällor, vilket kommer att medföra behov av såväl nya produkter som nya företag. Utvecklingsfond, länsstyrelse, högskola och regering har här ett stort ansar för genomförandet. Med målmedveten satsning och ärligt uppsåt utgör denna inhemska framtidssektor en stor utvecklingspotential, såväl ur sysselsättningsmässig som ur ekonomisk-ekologisk synpunkt. Olika former av distansundervisning måste ges ett ökat utrymme i högskolans utbildningsutbud, framför allt till de äldre studerande. Vid bör också utrymme för utbildning inom mediateknik kunna beredas, med tanke på den FoJo-utbildning (fortbildning för journalister) som finns i länet. Vi kräver en ökad tilldelning av resurserna till grundutbildningen vid högskolan i . förekommer en betydande forsknings- och utvecklingsverksamhet vid de mindre högskolorna, finansierad med externa medel av olika slag. Inför den ökning av statliga FoU-resurser som är alldeles nödvändig för att vårt land skall kunna fortsätta att hävda sig i en hårdnande internationell konkurrens, bör man överväga att satsa en del av dessa forskningsresurser på fler högskolor. Det är viktigt att även de mindre högskoleenheterna, som , får forskningsanknytning för att ge stimulans till grundutbildning och möjliggöra för studerande som avslutat grundutbildningen att fortsätta som forskare vid samma högskola. Knytningen till de mindre högskoleenheterna bör ge möjlighet till en inriktning av forskning mot lokala och regionala problemställningar. Forskningen kan därmed utgöra ett stöd för regionens näringsliv och därmed för regionen som helhet. Fasta forskningsresurser bör kunna etableras vid de regionala högskolorna inom sådana områden där de byggt upp en särskild kompetens. Forskningen kan då bygga vidare på den FoU-verksamhet som redan etablerats med utgångspunkt i den profilering som är kännetecknande för respektive högskola. Därmed får man en naturlig förankring i den omgivande regionens näringsliv och ett ömsesidigt utbyte av satsade resurser. Vid högskolan i har särskilt forskningen kring den miljön tilldragit sig berättigat intresse. I samarbete med Askölaboratoriete, knutet till , bedriver nu ett tiotal forskare vid högskolan ett framgångsrikt arbete. Ytterligare medel utöver de 1,5 milj. kr. som i årets budgetproposition tilldelats centra för marin forskning har utlovats, varför vi avvaktar att här precisera kraven för högskolans i del. Vi kräver en plan för hur de fasta forskningsresurserna ska fördelas till de regionala högskolorna. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rättvis fördelning av utbildningsresurserna till län, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bevara de små skolorna i län, 3. att anvisar medel till den treåriga yrkesutbildningen i län, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lärarutbildning vid högskolan i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökad resurstilldelning till högskolan i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en gynnsam utveckling för folkhögskolorna i län, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av fasta forskningsresurser till högskolan i .