mot · GD02Jo62 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo62 av och (båda c) med anledning av regeringens prop. 1989/90:146 Livsmedelspolitiken I propositionen föreslås ganska omfattande förslag till en intern avreglering av det svenska jordbruket. Detta kan enligt regeringen få till följd att priserna på jordbruksprodukter i vissa fall kan komma att sjunka. Enligt regeringsförslaget skall dock dessa förändringar intetillåtas påverka lönsamheten i det norrländska jordbruket i någon nämnvärd grad. Därmed aviseras en frikoppling av det norrländska jordbruket från lönsamhetssvängningar i övriga delar av landet, vilket vi anser vara bra. Detta förutsätter dock att prisstödet får den rätta utformningen och blir tillräckligt stort. Enligt vår mening skall prisstödet ha två olika funktioner. För det första skall det utjämna skillnader i produktionskostnader mellan olika regioner så att lönsamhetsskillnader i möjligaste mån elimineras. För det andra skall prisstödet vara en del av de statliga insatser som görs för att bibehålla och utveckla näringslivet i glesbygderna. Prisstöd, glesbygdsstöd, stöd till landskapsvård och investeringsstöd skall ses som nödvändiga komplement till varandra i strävan att bibehålla en bestående jordbruksnäring och en levande landsbygd. Ett markant regionalpolitisk! hänsynstagande i jordbrukspolitiken är enligt vår bedömning den mest framgångsrika metoden att behålla sysselsättning och därmed boende och service i skogslänens skogs- och mellanbygder. Produktionen av mjölk och kött skall enligt vår åsikt vara den dominerande inriktningen av jordbruk. För detta talar att förutsättningarna för spannmålsodling utanför inte är gynnsamma medan möjligheterna till grovfoderodling är goda. Stödet till jordbruket i norra har tidigare fattat beslut om att produktionsmålet för jordbruket i norra skall bibehållas nivå. Detta mål har dock inte hållits. Produktionen i norra liksom i våra övriga skogs- och mellanbygder har sjunkit. Detta som en följd av den allt sämre lönsamheten. Tvåprissystemets avskaffande har lett till en sänkning av mjölkpriset. För skogs- och mellanbygderna har det lett till en utslagning av många jordbruk, eftersom marginalen redan innan tvåprissystemet avskaffades var alltför liten. Det finns ju heller ingen möjlighet att kompensera sig genom att öka produktionen i dessa områden. Med utgångspunkt från den svaga lönsamhet som jordbruket i norra . rige och i våra övriga skogs- och mellanbygder befinner sig i är regeringens Jo62 ambitionsnivå alltför låg. I stället för en ytterligare försämring krävs en lönsamhetsförbättring i jordbruket i norra för att näringen skall kunna överleva och utvecklas. Därför måste först och främst lönsamhetsnivån återställas i enlighet med fjolårets riksdagsbeslut samt kompensation ges för kostnadsökningar fr.o.m. . De medel som föreslås i propositionen för ändamålet är ej tillräckliga. I propositionen saknas också det av fastställda produktionsmålet för animalieproduktionen i norra nivå. Detta mål har det varit en bred uppslutning omkring i såväl från näringen som från olika politiska partier. Detta är ett viktigt mål att leva upp till. För om utglesningen av gårdar fortsätter i nuvarande takt så kommer utarmningen att bli så omfattande att service inom branschen ej kan upprätthållas. Detta gäller både mejeriernas och slakteriernas möjligheter till inhämtning och distribution liksom övrig service. För att kunna bibehålla nivå erfordras betydligt större anslag till jordbruket i norra än vad som föreslagits i propositionen. Vi föreslår därför att anslaget till jordbruket i norra ökas till 800 milj. kr. Enligt propositionen har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag till hur det särskilda stödet till jordbruket i norra skall utformas för att det skall vara möjligt att bevara ett livskraftigt jordbruk i dessa delar av landet. skall också se på eventuella behov av förändringar i beräkningsmodellen för det särskilda prisstödet liksom av justeringar i den geografiska områdesindelningen. För jordbruksnäringen i är det angeläget med en revidering av nu gällande geografiska områden. Detta har tidgare krävts av såväl LRF i som berörda kommuner. Olika utredningar har visat att betingelserna för jordbruk i skogs- och mellanbygder inte är bättre än på många orter i . De kommuner som borde flyttas upp i ett fördelaktigare område är: , , , , , , , , och delar av kommun. Av regeringens proposition framgår att den föreslagna omställningen kommer att leda till en väsentligt minskad sysselsättning i mjölkproduktionen och arealen brukad åker kommer att krympas. Detta kommer sammantaget att innebära att 5 000-10 000 arbetstillfällen kommer att försvinna. Regeringen anser att sysselsättningseffekten kommer att kompenseras genom ökad sysselsättning inom nya verksamhetsområden. Det är osäkert om regeringens prognos avseende den minskade sysselsättningen inom jordbruket i ett längre perspektiv kommer att hålla. Följdverkningarna av prispress och kraftiga variationer i lönsamheten kan innebära en väsentligt större förlust av arbetstillfällen än vad regeringen har antagit. En rad faktorer kommer härvid att påverka utvecklingen. Detta handlar om både regionalpolitik, skattepolitik och även övriga politikområden som har stor betydelse i sammanhanget. För att i det korta omställningsperspektivet bromsa den minskade sysselsättningen inom jordbruket krävs kraftiga utvecklingsinsatser. Regeringen föreslår rådgivning och ett ökat glesbygdsanslag. Detta är dock enligt vårt förmenande inte tillräckligt. Vi föreslår därför att ytterligare 100 milj. kr. Detta stöd bör utformas på ett sådant sätt att det ger ett långsiktigt åtagande att hålla markerna öppna i skogs- och mellanbygderna. Vi menar därför att det vore riktigt att dela upp det nya bidraget i två bidragsformer, där den ena är ett stöd i enlighet med propositionen för öppethållande av åkern i skogsoch mellanbygderna. Den andra delen skulle vara ett stöd till betes- och vallproduktion. För detta bör tillföras ytterligare medel och bör anslaget för landskapsvård vara 500 milj. kr. Forskning och utveckling inom jordbruket Samhället måste klart ange betydelsen av åkermarkens utnyttjande och även anvisa medel som ger långsiktiga och varaktiga produktionsförutsättningar. Genom att höja ambitionsnivån på forskningsinsatser med målsättningen att finna nya grödor och nya marknader bör åkermarken kunna utnyttjas effektivt. Genom att stödja odling av nya grödor kan en omfattande nedläggning av förhindras. Härförbör forskningen ges ytterligare resurser. Vi föreslår därför att SLU tillförs ytterligare 100 milj. kr. Denna forskning bör ske i nära samarbete med landets lantbruksskolor. För övrigt när det gäller åtgärder för jordbruksnäringen vill vi hänvisa till vår motion som vi avlämnade under allmänna motionstiden samt till partimotion om livsmedelspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till jordbruket i norra , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om justering av nuvarande geografiska stödområdesindelning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av landsbygdsutveckling, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till landskapsvård, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningsinsatser och anslaget till SLU. 1989/90 Jo62