mot · GC02Jo755 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo755 av och (båda fp) Skogsvårdslagen och naturhänsynen Skydd av stigar och kulturminnen Före basvägarnas tid och innan grusmaskinerna, då slingrade sig stigarna kors och tvärs på åsen och vi kände dem alla och nämnde dem vid namn. som vi hade utbredd ini oss, fanns alla vägmärken. Gå lisstigen, sa vi, tvärs över linjan, gå sida om gropen åt Källsbodahållet, gå ändes Norrhusstigen, gå halvvägs till Mo, gå hitom och gå bortom, med den allra minsta hinken. Så talade vi stigarnas språk med varandra och alla som hörde hemma förstod och ruggarna med mjölke, som fjunade och brann bland stubbarna på fallen. Sen blev det som det blev. Så skriver om barndomslandet i boken i mitt gräs. Skildringen av stigarna i det uppländska skogslandet rör vid många strängar. Stigarnas nätverk fanns där, men också i övriga skogssverige. Det är lätt att känna igen verkligheten, som den såg ut svenska landsbygd. Långt innan det vi kallar för vägväsen fanns till, var stigarna. I vår del av landet torde de flesta av stigarna gå tillbaka till 17 1800-talets befolknings ökning, där ett otaligt antal tegar bröts i skogsbygderna: torp- och backstu- Mot. gor sattes upp efter den tidens kunskap eller blev till utgrävning i marken Jo755 med jordtäckning runt om. håller vi med tillgång till allsköns teknik i kombination med hårda krav på rationellt och lönsamt skogsbruk att utplåna stigarna. Hygge efter hygge visar med alltför få undantag upp samma bild: där en stig funnits finns bara avfall från avverkningen, eller vad värre är, djupa spår efter skogsmaskiner som använt stigen som basväg eller som riktning i terrängen. Skogsvårdslagen, §21, talar om skogsbrukets ansvar för naturmiljön. Markberedning och plantering får inte utföras på stigar som är nyttjade eller av kulturhistoriskt intresse. Där talas också om att stigar skall rensas från röjnings- och avverkningsavfall. Skogstransporter skall undvikas. Körskador skall lagas etc. När det gäller talar lagen om att varsamhet skall iakttas så att floraoch faunalokaler, träd och annan vegetation av intresse inte skall skadas. Ur allmän laglydningssynpunkt är detta inte minst viktigt: hur skall allmänheten förmås skydda , t.ex. fridlysta växter, när samma skydd som lagen ger dem mot allmänheten, inte har samma status vid en skogsavverkning? Lagen anger också att varsamhet skall iakttas i närheten av fornlämningar och andra kulturminnen. Skogsplantering skall undvikas. Vid alltför många torpruiner växer planterad granskog, undantag finns men de är inte många. Den svenska skogen ger underlag för arbete och inkomster åt hundratusentals människor och ger ett stort exportnetto åt landet. Utan skogen och dess näringar skulle vi vara ett mycket fattigare . 1986/87 avverkades totalt 66,5 milj. kubikmeter skog i landet vilket inte på långt när svarade mot tillväxten. I kalkylerna hos framförallt det stats- och bolagsägda skogsbruket borde vägas in varsamhet mot kulturminnen, vare sig dessa utgörs av stigar, torpruiner eller sällsynta växter. Vi menar, inte minst mot bakgrund av den skogliga tillväxten, att skogsbruk och skogsvård måste ta ett totalt ansvar för naturmiljön, i skogsvårdslagens anda. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skydd av stigar och kulturminnen, 2. att hos regeringen begär en kartläggning av hur skogsvårdslagen tillämpas vad gäller naturvårdshänsyn, 3. att hos regeringen begär att domänverket och skogsföretag inom näringsliv och samhälle uppmärksammas på skogsvårdslagens lydelse avseende naturvårdshänsyn.