mot · GC02Jo410 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo410 av m.fl. (fp) Fisket Fisket är en viktig basnäring. Det utgör en försörjningsmöjlighet och kompletterande yrkesverksamhet för många människor i kustområden. Det ger därmed sysselsättning i annars ofta sysselsättningssvaga områden. Våra möjligheter att bibehålla svenskt fiske har betydelse både för ett antal kustkommuner, för människor direkt engagerade i fångstverksamhet och för sysselsättning inom förädlingsindustrin. En duktig yrkeskår med stort engagemang och en befolkad kust och skärgård som kan ge lokal utkomst spelar också roll för bevakning av territorialhavet, och miljöövervakningen. Tillgången på färsk fisk är värdefull för de svenska konsumenterna. Värdet av möjligheterna till export skall inräknas. Fisket hotas emellertid i grunden genom förorening och förgiftning av våra kusthav. Halten av miljögifter som drabbar djurlivet ökar. Övergödning genom kväve ger upphov till syrebrist och döda bottnar. Föroreningar med allvarliga biologiska skadeverkningar släpps ut i stor skala från t.ex. skogsindustrin. Utsläppen av en stor mängd svårnedbrytbara substanser från massaindustrin längs , och kuster är mycket oroande. Utsläppen från andra kuststater, t.ex. när det gäller , eller utsläpp från norska industrier som drabbar vattnen utanför den bohuslänska kusten, får ödesdigra konsekvenser och känner inte territorialvattengränser. Spridningen av andra höggiftiga ämnen såsom t.ex. dioxin är ett ytterst allvarligt miljöproblem, som också drabbar våra bestånd av fisk och skaldjur samt påverkar övrigt djurliv svårt. förslag beträffande dessa frågor redovisas i särskilda folkpartimotioner. Gödningen av våra havsområden blir ett allt allvarligare problem. I är allt vatten syrefritt och praktiskt taget dött. Kontinuerliga larmrapporter om förändringar kommer till vår kännedom. Lokala problem i vikar och bukter sprider sig allt längre. Mycket tyder på att kväveutsläpp ger upphov till stora skador. Inte minst för fiskets fortlevnad som näring är det viktigt att snabba och kraftfulla åtgärder vidtas. Lagstiftningens nuvarande utformning beträffande möjligheterna att förklara vissa områden som särskilt miljöskyddsområde är inte tillräckligt effektiv. Vi kan inte ensamma komma tillrätta med de problem som finns i de hav som utnyttjas för fiske. Både och påverkas av utsläpp 1988/89 Jo410411 från alla de länder som omger dessa hav. anser att måste vara pådrivande för ett ökat internationellt samarbete för att rädda haven. anger i en partimotion särskilda åtgärder vad avser miljön och stater som bl.a. . anger också i partimotion skärpta krav på miljölagarnas utformning och effektivitet. I detta sammanhang finns vidare anledning att erinra om det beslut på förslag av fattade beträffande upprättande av en . Någon redovisning av åtgärder vidtagna med anledning av beslutet har regeringen ännu inte avgivit. Övervakningen och kartläggningen av våra kusthav är otillräcklig och måste förbättras. Det är viktigt att kontinuerlig provtagning kan ske vid tillräckligt stort antal fasta mätstationer. Den marinbiologiska forskningen behöver utökas och bättre samordnas. En bättre samordnad och utökad kartläggning av våra kusthav där såväl naturförhållanden som grad av påverkan redovisas bör ske. Ytterligare ett instrument bör vara en marin atlas. Arbetet bör påbörjas av berörda myndigheter. Den atlasen skall på ett lättillgängligt och överskådligt sätt presentera viktiga fakta om våra kusthav när det gäller biologi, hydrologi, vattenförhållanden, föroreningskänslighet, föroreningsbelastning m.m. Det är av stor vikt att fiskerinäringen själv kan bidra genom aktivt deltagande i forsknings- och utvecklingsarbetet. Aktiva yrkesutövares iakttagelser bör tas tillvara. Inga kan bättre utnyttja de möjligheter som subjektiva erfarenheter från spontana iakttagelser av förändringar i miljön ger än de aktiva fiskarna. Också andra former av miljöförstörande ingrepp än utsläpp i olika former påverkar fisket. Fiskens lekplatser får inte försvinna genom sandsugning eller i en hög av tippade muddermassor. Lagstiftningsskyddet för fiskens barnkammare är otillräckligt. Därför anser att fiskenämndema i de län där sådant arbete planeras alltid bör ges tillfälle att yttra sig innan arbetet påbörjas. Dessa synpunkter bör självklart också beaktas. Torskbeståndet i norra och i har svårigheter med reproduktion och får anses ömtåligt. Det är därför av vikt att inte utfiskning sker. slog och fiskenämnden i larm. Mer än beslöt regeringen att inte vidta någon åtgärd, sedan utlovat att innan isen skulle släppa fatta eventuella beslut till skydd för torskbeståndet. Inga åtgärder vidtogs , och utlovades att före utgången av 1988 skulle åtminstone göra en analys av utvecklingen av torskbeståndet i , sedan torskfisket i minskade drastiskt. Inga som helst rapporter föreligger . Denna nonchalans förtjänar kritik. Mot bakgrund härav bör regeringen få i uppdrag att låta utföra en undersökning om hur uthålligt torskfiske skall bedrivas i och hur fångstuttaget eventuellt kan komma att behöva begränsas. 1988/89 måste härvid vara att torskfisket som näringsgren i inte går Jo410 förlorat. Laxbeståndet i de outbyggda älvarna i är allvarligt hotat. Allt färre laxar har möjlighet att reproducera sig. Tillräckligt mycket lax når inte älvarna. Hittillsvarande reglering av havsfisket med lax har inte resulterat i förbättringar. Kraftfulla åtgärder krävs därför till skydd för den naturreproducerande laxen. svarar för den övervägande delen av laxyngelproduktionen i Östersjö-vattnen, och vi bör efter avskaffandet av den vita zonen i ha god möjlighet att med framgång driva en konsekvent laxvårdande linje. Risken kan inte uteslutas att kraven på vattenkraftsutbyggnad av laxälvarna åter aktualiseras, om t.ex. inte de förutsättningar som älvarna har som laxproducenter heller kan utnyttjas. avvisar bestämt en utbyggnad av de orörda älvarna. Det råder stor efterfrågan på svensk insjöfisk. Miljöförstöringen har gått ännu längre än i i en stor del av Europas sjöar och floder. Efterfrågan på svensk gös och gädda är så stor i andra länder att det ibland är svårt för de svenska konsumenterna att få ta del av fångsterna. Det kan konstateras att prisutvecklingen för svensk insjöfisk varit relativt god och att priserna överstiger de priser som kan tas ut för havsfångad fisk. Insjöfisket har dessutom stor betydelse för fritidsfisket. Det torde finnas möjligheter att bygga ut yrkesfisket i flera sjöar. Inte minst i glesbygden är yrkesfisket en visserligen marginell men ändå betydelsefull möjlighet till komplettering av andra förvärvsmöjligheter. I vissa områden torde också möjligheter finnas till ökad heltidssysselsättning. Det är enligt vår uppfattning angeläget att insjöfiskets framtid ägnas större intresse från statsmakternas sida. Det gäller som framhållits på annan plats i motionen laxfisket i älvarna men också fisket av bl.a. gädda, gös, ål och sik i andra vatten. föreslår att får i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram om hur insjöfisket kan utvecklas i landet. Denna uppfattning bör ges regeringen till känna. Förbudet att sälja även djupfrysta kräftor har åter trätt i kraft och gäller . Bestämmelsen tillkom då djupfrysningstekniken ej var känd. Det utgör enbart en förargelseväckande byråkratisk oformlighet och bör utan ytterligare utredning avskaffas. begäran om en höjning av fiskerilånen upp till nuvarande nivåer bifölls av vid förrförra . Fiskerilånen används för att ge möjlighet till förnyelse av fiskeflottan och för att ge en ny generation fiskare möjlighet att starta i yrket. Fiskerinäringen har en låg avkastning, de småföretagande yrkesfiskarna har en tung investeringsvolym. För framtiden erfordras sannolikt en än högre investeringsgrad för bl.a. exportsatsningar, strukturförändringar och rationaliseringar till följd av ett närmare samarbete med de europeiska gemenskaperna. Viktigt är också att arbetsmiljön förbättras. Det kan ske genom dessa lån, då de också kan beviljas för ombyggnad. revisorer har i en framlagd rapport föreslagit att fiskberedningslånen avskaffas. Regeringen har föreslagit att den totala ramen minskas med 10 milj. kr. och att fiskberedningslånen upphör. Behovet av framtidsinriktning och ett bredare perspektiv på den svenska fiskeribranschens möjligheter samt prisutvecklingen på fiskefartyg motiverar att anslaget till fiskerilånen höjs från 40 till 45 milj. kr., såsom också föreslagit. har också föreslagit att 5 milj. kr. överförs från den ursprungliga totala ramen för lån om 50 milj. kr. till finansiering av forskningsprogram. biträder denna uppfattning. Den mycket viktiga utbildningsform som yrkesutbildning för fiskare innebär har under en följd av år fått skäras ner p.g.a. realt urholkade anslag. som ökade krav ställs på skeppare och maskinister av myndigheterna framstår behovet av räddningskurser och ekonomikurser för dessa småföretagare som stort. Med sina oregelbundna arbetstider har de inte samma möjligheter att följa den undervisning som anordnas av kommuner och studieförbund. yrkesutbildning är däremot anpassad till såväl fiskarnas arbetstider som behovet av räddnings- och ekonomikurser. Anslaget bör därför höjas med . utöver innevarande års anslag. Fiskevården är en viktig del av arbetet med att värna såväl yrkesfisket som fritidsfisket och rätt att förvalta naturens möjligheter. har tidigare föreslagit ökade anslag till fiskevården med över 8 milj. kr. finansierat via en fiskevårdsavgift. Detta har inte mött regeringens gehör. har för kommande budgetår föreslagit att ett nytt anslag för bildande av fiskevårdsområden införs och tillförs 4,5 milj. kr., medan vissa besparingar i övrig verksamhet därmed skulle kunna komma till stånd. Regeringen avvisar detta, och minskar istället totalt förslag med över 3,6 milj. kr. Anslaget för fiskevård bör enligt istället utökas med 1 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att rädda havs- och vattenmiljön, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprättandet av en marin atlas, 1 ] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skydd för fiskens barnkammare, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undersökning m.fl. åtgärder beträffande torskfisket i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om laxfisket, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bl.a. ett handlingsprogram för insjöfisket, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljningsförbudet för djupfrysta kräftor, 7. att för forskningsprogram under anslagsposten Främjande av fiskerinäringen för /90 anslår 5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit eller sammanlagt , 8. att till Fiskerilån för /90 anslår 5 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit, eller sammanlagt 45 milj. 9. att för fiskarnas yrkesutövning till för /90 anslår . utöver regeringens förslag, 10. att till Bidrag till fiskevård m.m. för /90 anslår 1 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit eller sammanlagt . () () () 1 1988/89:Bo303