mot · GD02N16 · 1989-11-08 00:00:00 — Motion till 1989/90: NI 6 av m.fl. (mp) med anledning av skrivelse 1989/90:20 med 1989/90 redogörelse för de statliga företagen N16-20 Regeringen har överlämnat sin redogörelse för de statliga företagen till utan egna kommentarer. Inte heller budgetproposition presenterade regeringen någon övergripande deklaration om vilken politik man ansåg att staten bör föra inom denna tunga del av den statliga verksamheten. Det finns ett stort antal frågor som står obesvarade: Vilken principiell skillnad ser regeringen mellan statliga affärsverk och statliga aktiebolag? Hur skall regelsystemet skilja sig mellan verk och aktiebolag? Anser regeringen att man kan ställa andra krav på statliga aktiebolag än på andra företag? Avser regeringen som företrädare för ägaren, svenska folket, att söka driva företagen så att de är ett föredöme för andra företag när det gäller yttre och inre miljö, affärsmoral, etc? Avser regeringen att utnyttja statens innehav av företag för att främja ekonomisk demokrati, och i så fall hur? Har staten ett ansvar för krisbranscher i en vikande ekonomi? Regeringen bör tillställa ett policydokument beträffande de statliga affärsverken och företagen som ger en samlad syn på den statliga företagsamheten. Om regeringen inte är beredd till detta bör den tillsätta en utredning som utarbetar förslag till en statlig företagspolicy. Med anledning av redogörelsen /90:20 vill vi beträffande vissa av de i redogörelsen upptagna företagen anföra följande: Företaget består av resterna av den svenska varvsindustrin och med denna associerade intressen går alltjämt med förlust. De delar som huvudsakligen producerar krigsmateriel - och - bör direkt underställas industridepartementet på samma sätt som affärsverket FFV. Erfarenheten visar att krigsmaterielproduktion inte bör ske i privat regi, där vinstintressena blir det överordnade målet. Resten av koncernen bör successivt försäljas på ett sådant sätt att ekonomisk demokrati främjas och med iakttagande av tillbörliga sociala hänsyn. 1 1989/90. Det är värt att notera att resultaten , 1987 och 1988 är negativa. är förräntningen på de nedlagda ca 18 miljarderna minus eller minus 47 miljoner. Liknande svag lönsamhet kan noteras inom såväl och Sydsvenska Värmekraftaktiebolaget. Eftersom inte redovisar resultatet av verksamheten i i sin årsberättelse och inte heller den totala lönsamheten av resultatområdet Kärnkraftproduktion kan man inte genom den offentliggjorda redovisningen skaffa sig en bild av kärnkraftens lönsamhet. Det vore mycket önskvärt att få ett övergripande klarläggande av kärnkraftens lönsamhet inom den statliga sektorn. Det cirkulerar många olika uppfattningar i denna fråga. sägs kärnkraften vara en strålande affär, ibland att elpriset skulle vara mycket högre om inte den billiga vattenkraften utjämnade kärnkraftens förluster. Regeringen bör lämna en klarläggande redogörelse för dessa förhållanden i anslutning till boksluten för och . Här finner vi åter ett förlustföretag som demonstrerar att den statliga entusiasmen för s.k. högteknologi lätt slutar med bekymmer. Regeringen bör för klarlägga hur denna verksamhet antingen skall kunna bli självbärande eller hur den skall avvecklas. Vi hänvisar här till vad vi anfört ovan under . Trots att detta företag har monopol på många av sina verksamheter, och trots att beslutat att ta ut en särskild elavgift för att bekosta skrotningen av äldre kärnteknisk utrustning i Studsvik, går företaget med årliga förluster - i varje fall . Därtill kommer att riksdag beslutat att kärnkraften skall avvecklas eftersom svenska folket i folkomröstning sagt nej till denna energikälla . Det är därför både logiskt och ekonomiskt förnuftigt att avveckla större delen av den kärntekniska forskningen vid Studsvik. Endast sådan forskning som har direkt anknytning till kärnkraftsavvecklingen kan försvaras. Ytterligare skäl till avveckling av den kärntekniska forskningen har klarlagts. Det har visat sig att Studsvik har sänt bestrålat kärnbränsle till . Det har där upparbetats och plutoniet har gått rätt in i den amerikanska atombombstillverkningen. Det rör sig visserligen om obetydliga kvantiteter som endast kunnat räcka till ett fåtal atombomber i oerhörda kärnvapenarsenal men det är inte desto mindre upprörande att ett statligt företag har kunnat ägna sig åt denna verksamhet som man från kärnkraftens försvarare bl.a. års folkomröstningskampanj ständigt förklarat att det inte finns någon förbindelse mellan den civila och militära kärnenergin, i all synnerhet inte i . numera genom mutskandaler ökända företaget från svarat för transporter gör inte saken bättre. Regeringen bör utarbeta en plan för avveckling av större delen av den kärntekniska verksamheten i Studsvik och vidare en plan för hur företaget bör arbeta. har beslutat att utsläppen av koldioxid ej får öka. FN:s miljöexperter och andra sakkunniga kräver en drastisk minskning av CO 2 - chefsklimatolog vid nämner en minskning som varande nödvändig. har tidigare yrkat på att bör inrikta sig på att minska dessa utsläpp md . Under sådana förhållanden är det inte bara dålig ekonomi att satsa kapital och arbete på fortsatt borrning efter olja, det är närmast omoraliskt. Vi yrkar därför på att regeringen vidtar åtgärder för att avveckla Svenska . Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att begär att regeringen för redovisar sin samlade syn på den statliga företagsamheten i affärsverksform och aktiebolagsform, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande avveckling av industrier, 3. att med anledning av redogörelserna för och av regeringen begär en redogörelse för den statliga kämkraftsverksamhetens lönsamhet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande Nordiska Satellitaktiebolaget, 5. att av regeringen begär en plan för avvecklingen av större delen av den kärntekniska verksamheten vid jämte en plan för den fortsatta verksamheten i Studsvik, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att Svenska bör avvecklas. () () () Hans Leghammar (mp)