ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02U210 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U210 av m.fl. (vpk) Handläggningen i av stöd till skuldtyngda . I samband med regeringsombildningen har frågor om konsolidering av utländska skulder samt frågor om världsbanksgruppen förutom biståndspolitiska frågor rörande de fattigaste , s.k. IDA-länder samt programländer för svenskt bistånd - överförts från till . Att döma av regeringens budgetproposition kommer att ta över alla frågor om skulder, för biståndsministern avvisar SIDA:s begäran om för sådana insatser i sina samarbetsländer. Hon säger att en sammanhållen anslagspost ger bäst förutsättningar för ett flexibelt och koordinerat utnyttjande av betalningsbalansstödet, som föreslås bli . Är bättre skickat att hantera skulder än UD och SIDA? Skuldproblemen är i grunden utrikespolitiska. De finansiella kriserna är resultat av utländsk aggression, inhemska militärdiktaturer, deras vapenköp, kapitalflykt och korruption. Ta de s.k. frontstaterna till exempel. De materiella skador de lidit till följd av aggression beräknas till . Det är ungefär hälften av deras sammanlagda utlandsskulder. De har själva burit den tyngsta bördan. Ta , som genomlidit krig, bombats sönder och samman och fick överta den fallna Saigonregimens utlandsskulder. Därefter har det isolerats och utpressats av nästan hela västvärlden och av . Ta , där sandinistregeringen ärvde Somozas skulder och sedan utsattes för handelsembargo och contras systematiska förstörelse av skolor, sjukstugor och infrastruktur. CIA har sprängt landets hamnar. Ta , som skuldsattes upp över öronen av militärregimens vapenköp och mastodontprojekt, vilka utarmat arbetarna och förött - med hjälp. Ska det landets skuldproblem lösas enligt filosofi, d.v.s. ytterligare nedskärningar av löner, hälsovård och infrastruktur? Ska de fattiga betala generalernas utsvävningar? Ska inte bankerna tvingas ta sin del av ansvaret? De har redan tjänat mer på dessa lån än om de hade placerat pengarna i engelska eller amerikanska statspapper. Detta handlar i högsta grad om utrikespolitik, om vår solidaritet med offren för militär och ekonomisk aggression. Det handlar om valet av framgångsvägar för att befria ur skuldfällan. Det är inte filosofi utan solidariteten som ska vägleda den svenska politiken. Det behövs utrikespolitiska initiativ, förhandlingar med regeringar och i FN. Vpk litar mer på UD och SIDA i dessa hänseenden än på finansdeparte- Mot. mentet, som saknar deras gedigna u-landskunskap. Vi vill därför att frågorna U210 om stöd till skuldtyngda återförs till UD och behandlas i nära samråd med SIDA. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågorna rörande stöd till skuldtyngda ska återföras till UD. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02U212 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U212 av och (båda s) Svenskt vete för biståndsändamål levererade under innevarande budgetår ca. vete genom världslivsmedelsprogrammet (WFP) inom ramen för konventionen om livsmedelshjälp och internationella beredskapslagret för katastrofinsatser. 1984/85:166 om livsmedelspolitiken, föreslogs bl.a. att de kvaniteter av spannmål som behövs för våra internationella utfästelser i kampen mot svälten i världen bör ingå i den prisreglerade volymen (d.v.s. svenska inlösenpriser - vår anm.). Vad som avsågs därmed var de utfästelser som gjort om bidrag i form av spannmål till IEFR och FAC. Upphandlingen för dessa ändamål hade fram tom 1984/85 skett till världsmarknadspriser. har med anledning av motioner i flera betänkanden och senast i UU 1987/88:20 slagit fast att det nu tillämpade förfarandet med köp av spannmål till svenska regleringspriser skall betraktas som ett undantag, och att regeringen bör föranstalta om en återgång till den tidigare gällande regeln att spannmål för biståndsändamål skall köpas till världsmarknadspriser. Världsmarknadspriset för vete var 1987//ton och motsvarande odlarpris i /ton. Till det senare skall läggas lastningskostnader vilket ger ett i på /ton. Merkostnaden för denna ogrundade och mot riksdagsbeslut stridande prissättning uppgick /88 till . Av en av upprättad PM framgår att statsrådet delar uppfattning att användningen av biståndsmedel för att finansiera merkostnaderna för spannmålsbiståndet bör ses som ett undantag från huvudregeln för användning av biståndsmedel. Biståndsministern menar också att formerna för svenskt livsmedelsbistånd bör omprövas. Enligt bedömning kan gällande ordning för bestämmande av den prisreglerade volymen spannmål inte ändras utan ett riksdagsbeslut. Att den utvärdering som skall ske av vidtagna anpassningsåtgärder, m.m inom spannmålsodlingen även skulle omfatta frågan om biståndskvaniteterna är enligt inte i sig självklart. Denna tveksamhet från sida är illavarslande mot bakgrund av tidigare principiella uttalanden av . Uppenbarligen föreligger det en klar risk att spannmål för biståndsändamål även kommer att levereras till svenska inlösenpriser. Det måste anses helt förkastligt att använda biståndsändamål för att subventionera överskott av Mot. De medel som omotiverat avsätts för ett sådant U212 ändamål borde i stället komma till användning för andra angelägna ändamål inom biståndsverksamheten. Det är nu hög tid att sätta en slutlig parentes för det som såväl biståndsminister som utrikesutskott anser vara ett undantag från huvudregeln och återgå till en sund prissättning av svenska veteleveranser för biståndsändamål, dvs upphandling till världsmarknadspriser. Inte minst mot bakgrunden av den tveksamhet som tycks råda inom är ett uttalande av synnerligen motiverat. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att svensk spannmål som används för biståndsändamål skall upphandlas till världsmarknadspriser. () ()
mot · GC02U213 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U213 av och tredje vice talman (båda c) FN-universitet i inom det medicinsk-tekniska området FN:s sjöfartsuniversitet i , , fungerar mycket bra. Det bör underlätta för att få ännu ett FN-universitet. Den här gången inom ett helt annat område. Stora investeringar i sjukvårdsteknik går till spillo, framför allt i utvecklingsländerna, därför att det inte finns tillräcklig kunskap om hur apparaturen skall hållas i användbart skick. Det finns ett stort behov av utbildning inom området. Ett internationellt FN-universitet för högre utbildning i medicinskttekniskt underhåll borde kunna förläggas till . I finns en hög teknisk kompetens, tillgång till universitet, teknisk högskola och flera universitetssjukhus med goda möjligheter till praktik. Också regeringen bör engagera sig och ta nödvändiga initiativ. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av ett FN-universitet i för högre utbildning i medicinskt-tekniskt underhåll.
mot · GC02U216 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U216 av m.fl. (s) Svenskt bistånd genom folkrörelserna är i flera avseenden ett föregångsland när det gäller internationell solidaritet och stöd till tredje världens länder. Genom verkar vi för att öka de rika ländernas stöd till och förståelse för situationen i den fattigare delen av världen. Genom vårt eget bistånd medverkar vi till att stödja utvecklingen i tredje världen. Genom en omfattande folklig mobilisering deltar många människor, såväl unga som gamla, i ideellt biståndsarbete inom biståndsorganisationer eller genom andra folkrörelser med utvecklad biståndsverksamhet. Större delen av världens samlade bistånd går mellan de olika staterna, från myndighet till myndighet eller motsvarande. Detta är en naturlig modell som oftast fungerar bra. I vårt land har vi emellertid inte nöjt oss med detta utan parallellt utvecklar ett relativt omfattande bistånd också mellan människorna i olika länder, från folkrörelse till folkrörelse. Folkrörelsebaserat bistånd är naturligtvis ingen okomplicerad verksamhet, men det har visat sig ha många fördelar, som är värda att uppmärksamma och ytterligare utveckla. I mottagarländerna finns åtskilliga exempel på hur folkrörelsebaserat bistånd bidragit till en utveckling i landet utöver det rent materiella. Genom t.ex. internationellt kooperativt samarbete, bl.a. stöd till jordbruks-, arbetsoch konsumentkooperativ har människor i tredje världen praktiskt delgivits svenska och internationella erfarenheter om hur en organisation fungerar, hur arbete och ansvar inom en sådan enhet fördelas och hur folkrörelsen som idé kan engagera människor i ett lands utvecklingsfas. Stöd genom folkrörelserna blir därmed hjälp till självhjälp. I vårt eget land har folkrörelsebaserat bistånd inneburit en möjlighet för många människor att själva praktiskt delta i internationellt solidaritetsarbete. Genom att hundratusentals elever i med mellanrum deltar i Operation dagsverke grundläggs en internationell solidaritet redan i skolåldern, och elever får utlopp för sin vilja att stödja jämnåriga i fattigare länder. Genom de s.k. 20/80-projekten som SIDA godkänner och stödjer kan biståndsvolymen totalt sett öka. Genom människors personliga engagemang får svensk biståndspolitik en fast grund att stå på genom en kraftigare folklig förankring. Det finns enligt vår mening anledning att uppmärksamma det folkrörelsebaserade biståndet ytterligare från regeringens och myndigheternas sida. Med bibehållande av dagens krav på kvalitet i biståndsarbetet bör övervägas möjligheterna att överföra en större andel av det svenska biståndet till bistånd genom folkrörelserna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs U216 att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om betydelsen av bistånd genom folkrörelserna samt värdet av en fortsatt ökning av den andel av det svenska biståndet som går genom folkrörelserna. () () () ()
mot · GC02U218 · 1989-01-25 00:00:00 — 6. att hos regeringen begär att SIDA ges i uppdrag att utarbeta en strategi för hur skall stödja en demokratisk utveckling i samarbetsländerna, 7. att beslutar att inrätta anslaget Stöd till en demokratisk utveckling och för /90 anvisa för detta ändamål, 8. att beslutar att inrätta ett fristående av mänskliga rättigheter, samt att för ändamålet anslå , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av stöd på miljöområdet, 10. att beslutar att för särskilda miljöinsatser för /90 anvisa utöver regeringens förslag, dvs. 11. att godkänner de riktlinjer för biståndssamarbetet som anges under avsnittet Samverkan med näringslivet, 12. att beslutar att importstödet skall bindas till upphand- Mot. 1988/89 ling i på sätt som förordas i motionen, U218 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Kvinnor i u-land, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Enskilda organisationer, 15. att beslutar att till enskilda organisationer för /90 anvisa utöver regeringens förslag, 16. att godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som anges under avsnittet Katastrofbistånd, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Nya samarbetsländer, 18. att godkänner de riktlinjer för biståndet som anges i avsnittet , 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om medverkan till en effektivisering av , 20. att beslutar att för särskilda insatser i skuldtyngda länder för /90 anvisa ett anslag av , 21. att beslutar att tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp för att analysera frågor om information i enlighet med vad som i motionen anförts, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av bistånd, 23. att beslutar att inga nya medel för /90 tillföres landramen för , 24. att begär att regeringen låter utarbeta en vitbok om de svenska biståndsprojekten i , 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelning av anslagsposten Särskilda program, 26. att beslutar att landramen för fastställs till , 27. att beslutar att landramen för fastställs till , 28. att beslutar att ramen för regionala insatser i sätts till , 29. att beslutar att öka anslaget till BITS med och att dessa medel tas från anslaget för projektbistånd, 30. att beslutar att till anslaget C2. Utvecklingssamarbete genom SIDA för /90 anvisa ett reservationsanslag av 5 , 31. att beslutar att till anslaget C3. Andra biståndsprogram för /90 anvisa ett reservationsanslag av , 32. att beslutar att av reserverade 20 medel under /90 får disponeras under anslaget C3., 1988/89 U218, () () () () () () 33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av biståndet till , 34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av biståndet till , 35. att hos regeringen begär en redovisning av biståndsin
mot · GC02U220 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :U220 Världens skogar är en förutsättning för vår överlevnad. De bidrager starkt till människans välfärd bl.a. genom att fungera som buffertzoner i miljön. De påverkar klimatet lokalt och regionalt och utjämnar flödet av vatten. Skogarna kring flodernas källområden har en särskild betydelse genom att skydda marken och därmed områden nedströms mot översvämningar och erosionsskador. Igenslamning till följd av oklok skogsavverkning kring flodernas källflöden kan förkorta livslängden på dammanläggningar och bevattningssystem. Kalavverkningarna i och har sannolikt medverkat till att översvämningar i och fått så katastrofala följder. Skogarna skyddar oss alltså från allvarliga miljöskador. De ger också en rad nyttigheter: timmer till byggnader och möbler, råvara för massa, bränsle, födoämnen i form av frukter och bär och villebråd, råvaror till läkemedel m.m. I utvecklingsländerna är trycket på skogarna störst på grund av efterfrågan på bränsle och på mark till rotationsjordbruk. Mer än 1 miljard människor i är beroende av vedeldning för både matlagning och uppvärmning. av förbrukning av skogsråvara går till detta ändamål. Följden av den starka efterfrågan är att skogarna överavverkas och är hotade på många håll i världen. Inte minst gäller detta i områden med tropiska regnskogar. De har på många håll huggits ned. Enligt beräkningar är skogsskövlingen nu så intensiv att den frigör lika mycket koldioxid som förbränningen av kol. Det kan ge högre medeltemperatur på jorden och leda till ökad uttorkning och smältande polarisar. skog, fyra gånger den svenska åkerarealen, försvinner . En aktionsplan för att återställa de tropiska skogarna har utarbetats av , och den fristående organisationen , . Den utgår från uppfattningen, att återbeskogning och god skogsskötsel är en avgörande global miljöåtgärd. En varaktig avkastning från skogen som kommer utvecklingsländernas befolkning till del bör minska trycket på miljön. Aktionsplanen förutsätter en nära samverkan mellan regeringar, biståndsorgan och enskilda organisationer för att få fram de problemlösningar som bäst passar ett visst område. Framgången kommer att säkras om de lokala 1988/89 U220 Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till aktionsplanen för att återställa de tropiska skogarna. skogsodlingsprogrammen stöds av engagerade småbönder och invånare i byarna. Aktionsplanen är kostnadsberäknad till . och svenska organisationer, som har stor kompetens på detta område, bör kunna bidraga till att fullfölja och påverka denna globala plan. Ett sätt att finansiera det svenska stödet till den nämnda aktionsplanen kan vara att använda det anslag för Miljö, markvård och energi som moderata samlingspartiet föreslagit.
mot · GC02U221 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U221 av m.fl. (fp) Stöd till Den förestående avkolonialiseringsprocessen i gör en beredskap för olika typer av hjälpinsatser nödvändig. I partimotion om biståndet slår vi emellertid fast att även om det finns skäl att snabbt kunna göra biståndsinsatser för fredsprocesser, så får inte medel under biståndsramen komma ifråga för finansiering av militära övervakningsstyrkor. Det är angeläget att är berett att ställa upp med fredsbevarande styrkor också i . De kostnader som är förknippade med sådana insatser bör emellertid inte bestridas över biståndsanslaget. På ett flertal ställen i budgetpropositionen berör regeringen behovet av hjälpinsatser till . Formuleringarna under rubriken bidrag är oklara beträffande de svenska insatserna. För trovärdigheten i det svenska biståndet är det angeläget att kostnader för svensk militär i FN-tjänst inte blandas samman med bistånd för återuppbyggnad och utveckling. För klarhets vinnande bör därför slå fast att svenska FN-styrkor inte får finansieras via biståndsanslaget. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansieringen av svenska fredsbevarande styrkor. () ()
mot · GC02U223 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U223 av och (båda s) Biståndsmedel till s.k. anpassad teknologi till uländer Ett av de stora problemen vid tekniköverföring till är att finna en tekniknivå som passar det småskaliga självhushållningssamhälle som finns i stora delar av dessa länder. Här bör svenska tekniker och företag kunna göra större insatser än . I många utvecklingsländer har det också bildats institutioner för appropriate technology (anpassad teknik). Det är organ som arbetar på att utveckla och sprida tekniska lösningar som är anpassade till landets ekonomiska, tekniska och sociala förutsättningar - speciellt då till de förutsättningar som kan finnas i de minst utvecklade delarna av det egna landet. Kort sagt kan verksamheten sammmanfattas som projekt som: dels avser att främja användningen av produktionsmetoder och teknisk utrustning m.m. som är beprövade men arbetsintensiva och för den skull olönsamma i i-länderna, dels inriktas på överföring och spridning av ny teknik i lösningar som är särskilt anpassade till utvecklingsländernas förhållanden. bildades den ideella föreningen (). Bakom föreningen står bl.a. vid , Instititutionen för lantbruksarbete, arbetsmetodik och teknik vid , , Sveriges Energiföreningars , och ytterligare ett antal frivilligorganisationer. Föreningen skall i första hand ägna sig åt följande uppgifter: - bygga upp en kunskaps- och erfarenhetsbas i appropriate technology (AT) - samverka med AT-organisationer för att utveckla basbehovsteknik - fungera som rådgivande organ åt frivilliga biståndsorganisationer i frågor som rör teknikval och tekniköverföring - samarbeta med universitet och högskolor .näringsliv och frivilligorganisationer för att mobilisera resurser som stärker innovationskapacitet och ökar deras självförsörjningsförmåga Med denna verksamhetsinriktning bör föreningen ha goda möjligheter att mobilisera det kunnande om anpassad teknik som efterfrågas i utvecklingsländer och även finna kanalerna för att föra ut detta kunnande. Vi anser det angeläget att denna verksamhet stöds inom ramen för det statliga ulandsbiståndet. Årsbudgeten för ATS har i ett uppbyggnadsskede () beräknats till Mot. 4,5 milj. kr. När verksamheten väl är igång kan den byggas ut till att U223 mobilisera teknisk kompetens till fördel för ett effektivare svenskt bistånd. I detta sammanhang kan också nämnas att kommun är intresserade av att utvidga sitt planerade industrimuseum kring den gamla motorfabriken med ett centrum för basteknologi. På detta centrum skulle man bl.a. kunna ha en fortlöpande utställning över svenskt tekniskt kunnande och tekniska lösningar av speciellt intresse för . Där skulle också olika projektgrupper kunna arbeta. Närheten till och är till fördel för detta sammanhang. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om biståndsmedel till det arbete föreningen utför i utvecklingsländer för utveckling och överföring av anpassad teknik. () ()
mot · GC02U224 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U224 av () och (båda fp) Ideella hjälporganisationer som Röda Korset, Rädda barnen, människohjälp IM samt de kristna samfundens missionsverksamhet gör med insamlade medel goda insatser med u-hjälp av olika slag. Gåvornas storlek och antal visar, att många svenska medborgare stöder denna u-hjälpsverksamhet. De ideella hjälporganisationerna stöder ofta relativt små projekt i , och de har ofta medarbetare, som på platsen medverkar i projekten. Åtskilliga skolor, sjukhus, jordbruk, bevattningsanläggningar m.m. har kommit till tack vare enskilda gåvogivare. SIDA:s stöd till organisationernas projekt är givetvis mycket välkommet. Organisationerna har också kunnat glädja sig åt att en allt större andel av SIDA:s stöd går till deras projekt. Ändå räcker inte resurserna. Organisationerna vädjar ständigt till allmänheten om gåvor till u-hjälpen. Vi har tidigare i motioner föreslagit att allmänhetens intresse för att ge ideella gåvor till u-hjälp skall stimuleras genom att SIDA "kopplar av sina biståndsresurser till organisationernas insamlingar, så att det SIDA-bidraget blir lika stort som de insamlade medlen. Då skulle varje givare veta, att hans/hennes pengar blir dubbelt så mycket värda, när de kommer fram. Ökade insatser skulle också styras till verksamheter som har allmänhetens , dvs. givarnas, förtroende. I utrikesutskottets tidigare behandling av vår motion har man bl.a. anfört, att förslaget skulle vara svåradministrerat och svårkontrollerat. Vi menar, att svenska staten redan har liknande typ av bidrag - t.ex. förslagsanslaget till studiecirkelverksamhet. Det torde också vara lika enkelt att kontrollera användningen av de av oss aktualiserade SIDA-bidragen som det är att kontrollera de projekt, som SIDA redan nu stöder. Enligt vår uppfattning borde utredas huruvida ett bidrag av i denna motion skissad typ kan införas och hur det i så fall skulle mottagas av de organisationer, som kan komma ifråga för ett sådant bidrag. I en sådan prövning kan följande administrativa modell ingå: - Med uppgifter (prognoser) från organisationerna kan man beräkna hur mycket pengar det kan röra sig . - SIDA reserverar så mycket pengar som man med ledning av prognoser från organisationerna anser kommer att behövas - dock högst av SIDAs budget. - Varje aktuell organisation vet / förväg hur mycket pengar man efter sin prognos kan få - om givarna ger lika mycket. - Anslaget från SIDA får formen av förslagsanslag inom ramen för det efter Mot. prognoserna anvisade beloppet. Pengar kan rekvireras från SIDA U224 alltefter det gåvorna flyter in till organisationen. - Det ankommer i första hand på organisationerna själva att se till att bidraget går till u-hjälp enligt gällande regler. I efterhand kontrollerar SIDA hur reglerna följs. Med hänvisning till vad som anges i denna motion hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en utredning bör studera möjligheterna för SIDA att lämna bidrag till skilda insamlingsändamål motsvarande de belopp som insamlas av ideella hjälporganisationer och trossamfund. () ()
mot · GC02U227 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U227 av m.fl. (c) Insatser mot AIDS i tredje världen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So514 hemställs att ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av insatser mot HIV/AIDS i tredje världen. () () () () () ()