ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub804 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub804 Utbildning för invandrare, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf502 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till hur tillgången på tvåspråkig personal skall kunna förbättras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om UHÄ:s arbete med att utvärdera utländska examina, 3. att begär att regeringen upphäver sitt beslut om väntetid innan SFI får påbörjas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående asylsökandes studier, 5. att hos regeringen begär ett förslag till statsbidragssystem som innebär att bidragen för hemspråksträning och hemspråksundervisning slås samman i enlighet med vad som anförs i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående svenska som andraspråk. () () () () () () () () ()
mot · GC02Ub805 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub805 av m.fl. (fp) Gymnasieutbildning m.m. i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A408 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad teoretisk gymnasieutbildning i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiska hänsyn vid utbyggnad av universitets- och högskoleutbildning i . (fp) () () () () ()
mot · GC02Ub809 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub809 av m.fl. (m) Utbildning i handikappkunskap Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf266 hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbildning i handikappkunskap för SY O-funktionärer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad undervisning om olika handikapp i vårdyrkesutbildningarna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om länsskolnämndernas ansvar för utbildningen av handikappade, 4. att hos regeringen begär en utvärdering av integreringen av handikappade elever i skolan.
mot · GC02Ub814 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub814 av och (båda c) Utbildningen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A438 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av bättre fördelning av gymnasieutbildningen i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fortsatt omfördelning av högskoleutbildning till den med sikte på att skapa ett , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en tvåårig teknisk högskoleutbildning bör etableras i .
mot · GC02Ub815 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub815 av m. fl. Idrottsutbildning vid högskolan i /, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr513 hemställs 1. att begär att regeringen inrättar en 120-poängs högskoleutbildning i ämnet idrott vid högskolan i /, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktiva idrottares möjlighet till studier, 3. att begär att regeringen redovisar förslag till ökade möjligheter för aktiva idrottsutövare att studera vid samtliga gymnasieskolor. () () () ()
mot · GC02Ub818 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub818 Utbildningen inom hushållsekonomi och kostkunskap minskar trots att behovet av utbildning inom området ökar. Det mest beklagansvärda är att så många lanthushållsskolor- internathushållsskolor lagts ner. I många län har en- och tvåterminskurserna vid dessa skolor helt försvunnit trots att det inte varit brist på elever. Det har varit ett slöseri med resurser att inte ta till vara de möjligheter till utveckling som dessa skolor har. Skolorna förvaltar dessutom ett kulturarv genom att föra vidare kunskaper inom det textila området såväl som inom det rent husliga. Lanthushållsskolorna har ofta god kontakt med bygdens traditioner och olika ideella organisationer. Forskningen har visat på det starka sambandet mellan bra kost och god hälsa. Mot bakgrund av det ökade behovet av kunskaper i kostfrågor och hushållsekonomi finns det all anledning att bibehålla och utveckla de kvarvarande lanthushållsskolorna. Detta kan naturligtvis ske på olika sätt exempelvis genom uppdragsutbildning. Intresse kan finnas hos olika intressenter som gymnasieskolor, länsarbetsnämnden, högskolor. Inom åldringsvården finns ett stort behov av utbildning och vidareutbildning eftersom så många äldre numera vårdas i hemmet och bristen på personal är stor. Genom att vara ett steg före och fånga upp de idéer och behov som finns, kan lanthushållsskolorna bli en resurs för regionen. Lanthushållsskolornas framtid vilar trots allt på statsmakternas välvilja när det gäller statsbidrag. Det är därför av största vikt att statsbidrag ges till de eftergymnasiala terminskurserna, för att inte alla möjligheter till fristående utbildning skall För att allmänt öka kunskaperna inom hushållsekonomi och kost bör dessa utbildningar ge meritpoäng vid inträde till vissa högre utbildningar. Det bör gälla utbildningar där dessa kunskaper är särskilt värdefulla som inom vårdutbildning och förskollärarutbildning. Denna lärarkategori kommer tidigt i kontakt med barnen och kan därför bidra till en bättre grund för goda kostvanor. 1988/89 Ub818824 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att eftergymnasiala terminskurser inom kost och konsumtion ges ett meritvärde till högre utbildning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till anordnandet av eftergymnasiala kurser vid internathushållsskolorna. () () 1988/89 Ub818
mot · GC02Ub819 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub819 av m.fl. (s) Kostutbildning för vårdansvariga Inom det sociala omvårdnadsområdet utvecklas olika boendeformer t.ex. gruppboende, boende i eller eget boende. Vårdpersonal arbetar inom samtliga boendeformer. Ett av personalens ansvarsområden är att hjälpa vårdtagarna med tillredning av mat. Kostens betydelse för hälsa och välbefinnande är viktig. Genom en riktigt sammansatt kost kan många sjukdomar undvikas. Många äldre och handikappade är mycket i stillhet och har dålig aptit. En näringsriktig och väl tillagad och god mat är därför speciellt betydelsefull. Det är viktigt att vårdpersonalen besitter kostkunskap. Den personal som är anställd bör erbjudas fortbildning i ämnet, och de elever som utbildar sig till arbete i öppenvården bör få utökad undervisning i kost- och näringslära. Ett alternativ är att sociala servicelinjen blir 3-årig. Då kan en gedigen kostutbildning ges till eleverna och de nödvändiga kunskaperna komma vårdtagarna tillgodo. Även de för verksamheten ansvariga tjänstemännen inom kommunernas och landstingens sociala omsorsgsvård bör uppmärksammas på kosthållningens betydelse och vidta åtgärder som ökar kunskapen hos personalen. Målsättningen måste vara att också de personer som är beroende av andra för sin kosthållning skall kunna äta näringsriktig och god mat för att hålla sig i god psykisk och fysisk form. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av kostutbildning för vårdansvariga. () () () () 1* 1988/89.
mot · GC02Ub820 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub820 av m.fl. (mp) Regionala högskolor, byskolor m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A453 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående regionala högskolor, byskolor och folkhögskolor. () ()
mot · GC02Ub821 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub821 av m.fl. (fp) De regionala högskolorna m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A454 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utbildning och regionalpolitik (avsnitt 4), 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om forskning vid mindre och medelstora högskolor. () () () () () () ()
mot · GC02Ub823 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub823 av m.fl. (m) Utbildningens betydelse för kulturen, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Kr314 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningens betydelse för kulturen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teknisk-antikvarisk forskning och utbildning i byggnadsvård m.m. () ()
mot · GC02Ub826 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub826 av och (båda m) i i har gamla anor. Den startades och är en bergshanteringens egen skola. Skolan har alltid haft ett krav på att eleverna ska ha praktisk erfarenhet av bergshanteringens olika grenar, innan de startar sin teoretiska utbildning. 12 månaders välmeriterad praktisk erfarenhet är ett minimum för att vinna inträde vid skolan. Skolan har också målsättning att hjälpa så många elever som möjligt till ett arbete efter examen. är skolans utbildning treårig. De tre åren är uppdelade i sex terminer. Den femte terminen är eleverna ute i ingenjörsmässig praktik i foretag över hela . De tre forsta terminerna läser eleverna tekniska och naturvetenskapliga ämnen samt språk motsvarande på gymnasieskolans fyraåriga tekniska linjer. Under termin fyra och sex läser eleverna materialtekniska ämnen till en nivå som allmänt har ansetts ligga högre än nivån efter det fjärde året på teknisk linje på gymnasieskolan. Jämförelsen är dock svår att göra då de ämnen som läses på inte läses på något annat gymnasium. Den fjärde och sjätte terminen tillsammans med den femte terminens praktikperiod anses väl motsvara kraven på mellaningenjörsutbildning. Vi anser att detta innebär att ingenjörsutbildning borde erhålla 60 högskolepoäng. Yrkesteknisk högskola har redan 60 poäng. Elever som genomgått YTH och som söker till får faktiskt starta sina studier från termin ett trots dessa poäng. har väl utrustade laboratorier för materialtekniska laborationer, vilka är ett måste för en god kvalitet på utbildningen. Skolan har dessutom god standard på sin datainstitution. har erhållit medel från STU för ett stort projekt inom Svensk Materialinformation, SMI. Medel har dessutom erhållits från länsstyrelse och landsting för regionala materialtekniksatsningar. En mindre summa pengar för småskalig sol- och vindkraft har erhållits från Bergslagsdelegationen. Det borde kunna ske ett ökat samarbete mellan högskolan i och i materialteknikutbildningarna som högskolan ska starta . a. bra laboratorieresurser att ställa till förfogande. God lärarkompetens finns också. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att utbildning godkänns för 60 högskolepoäng, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett ökat samarbete mellan högskolan i och i . () () 1988/89 Ub826
mot · GC02Ub829 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89: Ub829 av och (båda fp) Teckenspråket är det naturliga umgängesspråket för döva och gravt hörselskadade och det är också det språk sorn döva lär sig spontant och betraktar som sitt första språk. Den förändrade attityden till teckenspråket gör att insatser behövs såväl inom och gymnasieskolan som specialskolan för att ge teckenspråkundervisningen en stärkt ställning inom skolväsendet. diskuteras mycket om olika skolformer för döva och hörselskadade barn: dövskola (teckenspråk) hörselklass (tal med teckenstöd) integrerat i vanlig klass. Man har noterat att barn som gått i dövskola inte alltid har tillgodogjort sig undervisningen på ett tillfredsställande sätt. T. ex. sägs att barn som kommer till dövgymnasiet i i många fall endast har kunskaper motsvarande mellanstadiet när de går vidare till högskolan. Orsaken till detta är att barnen lär sig teckenspråk från späd ålder och alltså har det som sitt första språk, medan de lärare, som utbildats för specialskolor, har sämre kunskaper i teckenspråk. De undervisar på talspråk eller ett undermåligt teckenspråk, så eleverna har svårt att förstå. I budgetpropositionen anvisas 3 milj. kr. för utbildning i teckenspråk av ca 30 lärare i specialskolan . Detta är ett steg i rätt riktning men vi ifrågasätter om denna satsning är tillräcklig. Vi anser, att alla lärare som undervisar döva och hörselskadade i dövskola eller hörselklass skall ha kompetens att undervisa med stöd av teckenspråk. Men även lärare behöver specialutbildning för att kunna undervisa hörselskadade elever. Det visar sig, att barnen har ett bra ordförråd när de kommer till specialskolan men mycket dålig ordförståelse. Det beror på att läraren inte har kunnat förklara vad orden betyder på ett tillräckligt tydligt sätt. Vilken lärare som helst kan få en hörselskadad elev i sin klass. Därför är det väsentligt att såväl i lärarutbildningen som i fortbildningen av lärare det ges möjlighet att lära sig undervisa med stöd av teckenspråk. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om kravet på att lärare som undervisar döva och hörselskadade skall ha kompetens att undervisa med stöd av teckenspråk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om grundskolelärarnas ökade möjligheter att lära sig teckenspråk. () () 1988/89 Ub829
mot · GC02Ub835 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub835 av m.fl. (fp) Turistutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr521 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att bör få i uppdrag att granska, godkänna och komplettera vid undervisningen på gymnasial nivå använda böcker, andra läromedel och kursplaner inom turistundervisningen, 2. att hos regeringen begär att erhåller i uppdrag att i samarbete med lämpliga organisationer utarbeta enhetliga betygsnormer för turistundervisningen, så att jämförbarhet erhålls mellan elever som gått ut olika skolor, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att, på basis av befintliga utredningar (bl.a. från AMS), den högre utbildningen skyndsamt bör förstärkas inom turistnäringen och kompletteras med lämpliga forskningsuppdrag, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om professorsbefattningar i turism innebärande att vid nästa forskningspolitiska beslut en professur bör inrättas i med undervisningsskyldighet i högskolan i /och en professur bör inrättas vid , 5. att som sin mening ger regeringen till känna att vissa av de statliga forskningsfonderna bör tilldelas rätt att bevilja anslag även för forskning inom turismens område samt att i första hand sådan rätt bör ges till , och , 6. att som sin mening ger regeringen till känna att de under uppbyggnad varande projekten till turistutbildning i i och vid i län bör stödjas med lämpliga medel - som ej nödvändigtvis behöver innebära utgifter. () ()
mot · GC02Ub836 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub836 av m.fl. (c) Jämställdhet i utbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A809 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om jämställdhet i utbildningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kampanj för att rekrytera kvinnliga skolledare, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om roll för jämställdhetsarbetet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av jämställdhetsansvariga vid varje länsskolnämnd, 5. att hos regeringen begär förslag om särskilda medel till jämställdhetsforskning att utnyttjas i enlighet med de riktlinjer som redovisas i motionen samt i övrigt ge regeringen till känna vad som anförs om vikten av att underlätta för kvinnliga forskare att bedriva forskning. () () () () () () ()
mot · GC02Ub837 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub837 av m.fl. (fp) Vårdlärarutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So546 hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn med avseende på vad vårdyrkena kräver av sina utövares empati och hur detta skall påverka intagningsreglerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att prioritera utbildningsplatser för det tredje året i gymnasieskolans vårdlinje, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vårdutbildningarnas praktiskt-kliniska delar, 4. att hos regeringen begär att planeringsramen för högskolans allmänna hälso- och sjukvårdslinje ökar med 450 platser, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att försöksverksamheten vad gäller den treåriga högskoleutbildningen i allmän hälso- och sjukvård skall vara permanent, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det utökade platsantalet för högskolans allmänna hälso- och sjukvårdslinje bör tillföras den treåriga utbildningen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av alternativa vägar till högskolans medellånga vårdutbildningar i syfte att rekrytera äldre och livserfama människor, 8. att hos regeringen begär en utredning om statligt huvudmannaskap för de kommunala medellånga vårdutbildningarna, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i att regeringen i den kommande forskningspolitiska propositionen prioriterar ökade resurser och stärkt organisation för omvårdnadsforskningen, 10. att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att analysera behovet av vårdlärare och av utbildning på distans enligt vad som anförts i motionen, 11. att avvisar regeringens förslag om indragning av 30 platser på vårdlärarutbildningen. () () () () () () () 1988/89 Ub837
mot · GC02Ub838 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub838 av m. fl. Utbildning med stöd av modem medieteknik Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89: Kr354 hemställs att hos regeringen begär att ett nationellt program utarbetas för utnyttjande av eterburen radio- och TV, kabel- och satellit-TV, video och bildskivor för utbildning och folkbildning enligt de riktlinjer som anges i motionen. () () () ()
mot · GD02A261 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:A261 av m.fl. (s) Uppföljningen av arbetsmiljöbrott inträffade 98 189 arbetsolyckor, enligt informationssystemet för arbetsskador. 1 760 av dessa anmäldes till polisen, lades ner av polisen utan att överlämnas till åklagare. I 61 fall väcktes åtal, de övriga lades ner. Av de polisanmälda arbetsolyckorna ledde till åtal, en anmärkningsvärt låg andel. Med tanke på den korta utbildningstiden i arbetsmiljöbrott för poliser, , är det inte så konstigt att åtalsfrekvensen är låg. Utbildningen måste förlängas avsevärt för att kunskapen skall bli tillräcklig hos polismännen. Dessutom måste de kunskaper som finns att tillgå utnyttjas på ett bättre sätt. Dessa kunskaper finns dels hos tillsynsmyndigheten yrkesinspektionen, dels hos skyddsombudet eller hos det regionala skyddsombudet, och hos den fackliga organisationen på den berörda arbetsplatsen. Dessa kunskaper måste självfallet tillvaratas om utredningsresultatet skall bli bra. Det är också motionärernas uppfattning att varken SCBs anvisningar för kodning av brott eller RPS handledning för utredning av arbetsmiljöbrott följs. Denna uppfattning styrks av att i arbetsolycksfalIsutredningen framkommer att det är stora skillnader i handläggningen mellan olika polisdistrikt.Åtgärder för att komma till rätta med dessa missförhållanden bör vidtas. När en polisanmäld arbetsolycka inte leder till åtal borde det vara rutin att skyddsombud och yrkesinspektion underrättas om skälen för detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för en bättre uppföljning av arbetsmiljöbrott. 1 1989/90. () () () ()
mot · GD02A272 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:A272 av och (båda fp) Lönebidragsanställda inom idrottsrörelserna Inom idrottsrörelserna är en mycket stor del av personalen anställd i form av lönebidragsanställda statsbidrag. I budgetpropositionen föreslår arbetsmarknadsministern att man skall försöka öka flexibiliteten i lönebidragssystemet och ta bort den nuvarande bindningen mellan bidragsnivå och arbetsgivarkategori. Man bör försöka att fr.o.m. /92 övergå till en generell tillämpning av flexibla lönebidrag, tillämpad på försök i vissa län. Ett skäl att vänta till 1991/92 anges vara att förändringen får effekter för ett stort antal myndigheter, institutioner och ideella organisationer. Det är önskvärt att de ges rådrum och möjlighet att anpassa sin planering till de ändrade förutsättningarna. Enligt AMS bör bidrag utöver ges endast för gravt handikappade. AMS förslag innebär att systemet skall tillämpas på alla nyanställningar redan fr.o.m. . Det är oklart i vad mån det kan tänkas gälla även redan anställda. Enligt förslaget i propositionen skall AMS i samarbete med statskontoret belysa konsekvenserna för de mest berörda verksamheterna. har uttalanden gjorts om särskild hänsyn till idrottsrörelsens speciella situation, men några sådana uttalanden görs inte . Det är av utomordentligt stor vikt att en noggrann ananlys görs av vilka konsekvenser ett nytt system kan få för idrottsrörelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nytt system för lönebidragsanställda inom idrottsrörelserna.
mot · GD02A276 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:A276 av m.fl. (m) Missbruksproblem på arbetsplatser
mot · GD02A296 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A296 av m.fl. (mp) Gränsvärde för buller på arbetsplatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo878 hemställs att beslutar att gränsvärde för buller ska införas senast års utgång med (A) på arbetsplatser vilka i sig inte klassats som särskilt bullriga.
mot · GD02A422 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:A422 av och (båda c) Utlokalisering av statlig verksamhet från Det är nu de stora utlokaliseringarna av statlig verksamhet från genomfördes. Så här i efterhand kan konstateras att detta i de flesta fall enbart varit till fördel för såväl mottagarkommunerna som för . befinner sig nu åter i en situation av stark överhettning. Bristen på bostäder och byggbar mark blir allt mer besvärande. Miljö- och trafikproblemen växer. De sociala påfrestningarna ökar. Såväl stockholmarna själva, som alla dem som arbetar i men fortfarande saknar bostad där, skulle säkert uppleva det som mycket positivt om övertrycket på i någon mån kunde lättas. Det förefaller dock svårt att finna lämpliga styrmedel som inte hämmar utvecklingen av näringslivet. Den , genom överenskommelser mellan regeringen och , införda investeringsavgiften är ett lovvärt försök i den riktningen men förefaller inte ha varit tillräcklig. som överhettningen i skapar problem där, brottas många regioner med problem av helt motsatt karaktär. I många län är också den inomregionala obalansen besvärande med stora kommuner som bara blir större och småkommuner som går kräftgång. En ny omgång utlokaliseringar av statlig verksamhet från skulle, förutom att det minskade trycket där, också öka förutsättningarna för de regioner som får ta emot verksamheten till en positiv utveckling och till en förbättring av den inomregionala balansen. Det skulle ge möjligheter för mottagarkommunerna att i sin tur dela med sig av annan offentlig verksamhet av regional karaktär till mindre orter inom det egna länet. Det bör också vara ett villkor för lokaliseringen. Det skulle även vara till fördel för det expansiva näringslivet inom att slippa trängas allt för mycket med den statliga verksamheten. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet från . () ()