ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk336 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89 :Sk336 När skogsvårdsavgiften infördes var det en mindre särbeskattning på någon eller något hundratal kronor på en medelfastighet. Det var då en ganska harmlös avgift. Efter hand har denna avgift ökats till att utgöra av skogsbruksvärdet. Skogsvårdsavgiften är en avgift som saknar motsvarighet i andra näringar. Den har också ändrat karaktär från sitt ursprungssyfte till en ren särbeskattning av skogsnäringen. Skogsvårdsavgiften är så utformad att den i många fall motverkar samhällets syften med skogspolitiken. Detta eftersom avgiften inte premierar god skogsvård. Det blir i stället de skötsamma skogsägarna som förlorar mest på skogsvårdsavgiften. skogspolitiska beslut fastslogs att de medel som skogsvårdsavgiften inbringar, i huvudsak skulle användas till ändamål som är till gagn för skogsbruket eller så att åtgärderna kommer skogsägarna till godo. Denna princip har efter hand förändrats och det finns något direkt samband mellan avgiftsuttaget och avgiftsmedlen. Det har fått till följd att en mycket ringa del av skogsvårdsavgiften går tillbaka till skogsägarna för skogsvårdande åtgärder. Därmed har skogsvårdsavgiften blivit en skatt som läggs särskilt på skogsnäringen. Uppgifter från visar att de värmländska skogsägarna betalar 39 milj. kr. Det som återgår till näringen för skogsbefrämjande åtgärder är ca 5 milj. kr. Således är det en mycket liten del av skogsvårdsavgiften som kommer skogsägarna till godo. Ett ytterligare motiv för att avskaffa skogsvårdsavgiften är den negativa effekt som den får om man räknar dess konsekvenser under en omloppstid . Utredningar visar att den sammanlagda avgiften vid en 80-årig omloppstid svarar mot av nettot vid avverkningen. Det är således fråga om en inte ringa avgift som belastar skogsägarna. Skogsvårdsavgiften har enligt mitt förmenande överlevt sig själv och har ingen funktion att fylla. Redan vid tidigare skogsvårdsutredningar har föreslagits en successiv avveckling av skogsvårdsavgiften bl.a. med det motivet att privatskogsbruket i ökad omfattning anlitade fackmän samt ökad självverksamhet. Skogsvårdsavgiften bör därmed avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avveckla skogsvårdsavgiften. 1988/89 Sk336
mot · GC02Sk337 · 1989-01-19 00:00:00 — Särskilda avdragsregler för yrkesfiskare En stor del av det svenska yrkesfisket har haft lönsamhetsproblem . En av orsakerna till detta är att svenska fiskefartyg kan fiska i och som förut. och utvidgade fiskegränser har satt stopp för detta. På exportmarknaden av sill och fisk konkurrerar dock den svenska fiskeflottan med våra grannländer. Det kan då vara intressant att jämföra våra yrkesfiskares skattevillkor med de norska yrkesfiskarnas. De får göra ett skatteavdrag på inkomst. Enligt den norska skattelagen 44 § har yrkesfiskare rätt till avdrag för kostutgifter under fiske och fångst. Avdragen medges antingen med faktiska kostnader (vid gemensamt kosthåll) eller med ett schablonbelopp när fiskarna själva svarar för kosten. Avdrag medges även om kostersättning ej utgått. Schablonavdraget uppgick till 98 Nkr. vid övernattning utom hemmet och till 45 Nkr. per dag vid övernattning i hemmet. Enligt 49 § skattelagen medges fiskare som under inkomståret personligen har bedrivit eller deltagit i fiske eller fångst på havet eller vid kusten ett schablonavdrag på av nettoarbetsinkomsten från fisket, dock höst 16 000 Nkr. Utöver avdragsrätten i stöder den fisket med statligt bidrag som utgick med 433 milj. Nkr. I den svenska kommunalskattelagen finns bestämmelser för vissa avdrag för ökade levnadskostnader vid fiske utanför hemorten. Avdraget beräknas utifrån . Högsta normala ökning i levnadskostnader för räknat uppgår därmed till . Svenska yrkesfiskare är på arbetsmarknaden en udda yrkesgrupp som vid sitt arbete på fiskefartyg oftast får vistas långt borta från hemorten. De normala möjligheterna till avdrag som finns för arbete på annan ort passar här inte in. En översyn av skattelagarna för yrkesfiskare bör därför genomföras där behovet av ytterligare särskilda avdragsregler övervägs. Det är också viktigt att hänsyn tas till yrkesfiskarnas speciella arbetsförhållanden och villkor vid en kommande reformering av nuvarande skattesystem. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hänsyn till yrkesfiskarnas speciella arbetsförhållanden och villkor vid en kommande skattereform. () () 1988/89 Sk337
mot · GC02Sk338 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk338 Avdrag för reparation av mangårdsbyggnader inom jordbruket Företagsbeskattningskommitten lägger fram sina förslag i vår. De remissbehandlas och beslutas av . Genom pressen har det framkommit att förslagen kommer att innehålla stora förändringar för t.ex. jordbrukare som inte kommer att gagna landsbygden . Skattemässigt delas jordbruket i två delar, dels själva jordbruksdriften som blir näringsverksamhet, dels boendet som blir kapitalinkomst. Ett underskott i jordbruket får inte kvittas mot annat överskott. Förslaget innebär därför att reparationer av mangårdsbyggnader inte längre blir avdragsgilla i jordbruket. Detta kommer att få en förödande effekt på landsbygden särskilt vad gäller de norra delarna av landet. I norra är renoveringsbehovet stort. På sina håll har det skett en märkbar upprustning som kommer att avstanna om detta förslag går igenom. Jordbruksfastigheterna i norra är små och ger en för liten avkastning för att det skall bli något över till renovering av mangårdsbyggnader. Det är vanligt förekommande att det finns flera mangårdsbyggnader på fastigheten. Det blir omöjligt att hålla dessa i stånd om inte avdrag medges. Dessa fastigheter ingår i gårdsbildningen som i sin tur hänger samman med gammal kultur och bebyggelsetradition i den landsändan. I vissa delar av är utboägandet tämligen utbrett. Om avdragsrätten försvinner är risken överhängande att jorden utarrenderas och mangårdsbyggnaderna förfaller och blir obeboeliga. Moroten för utboägaren att genom en skogsavverkning göra en investering i mangårdsbyggnaden försvinner. minskar utbudet av bostäder på landsbygden. Det blir allt svårare för de människor som vill bosätta sig på landet att förverkliga detta. I den äldre bebyggelsen ligger det även en resurs som går till spillo genom att de ekonomiska förutsättningarna för renovering försämras. Detta strider helt mot den målsättning som Hela skall leva står för. Detta går också stick i stäv med den strävan som finns bakom alla de olika landsbygdsprojekt som startats i hela landet. Över hela landet sker stora insatser på landsbygden både genom ideellt arbete och genom statliga satsningar. Det måste därför te sig helt obegripligt för alla om sådana skatteförslag läggs som helt omintetgör den positiva utveckling som påbörjats. Denna har kunnat ske därför att människorna som bor på landsbygden känner att nu beror det på dem själva om deras bygd har en framtid. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om rätt att dra av kostnad för reparation av mangårdsbyggnader på jordbruksfastigheter. 1988/89 Sk338
mot · GC02Sk339 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk339 av och (båda c) Tvåårsregeln vid avdrag för dubbel bosättning Dagens arbetsliv präglas av en allt större rörlighet. Många människor byter arbete med mellanrum. Inom många yrken är det nästintill ett villkor att tjänstgöra på olika ställen i landet. Den vanligaste gruppen är byggnads- och anläggningsarbetare men även andra grupper hör hit, t.ex. massmediaarbetare som journalister och organisationsarbetare dvs. de som arbetar för politiska, ideella, fackliga m.fl. organisationer. För de sistnämnda gäller ofta att den som bor ute i landsorten arbetar på förbundskansliet (oftast beläget i ). Omvända förhållandet gäller också. Detta ger naturligtvis erfarenheter och breddade kunskaper vilket är till nytta för framtida uppgifter. Det är däremot långt ifrån så att de vill flytta, bryta upp med familjen med allt vad det innebär, för kanske bara . Antalet veckopendlare ökar därför vilket naturligtvis medför ökade kostnader eftersom man har två bosättningsorter. finns möjlighet till skatteavdrag för dubbel bosättning men efter den tiden har endast byggnadsarbetare rätt till avdrag. Många andra har enligt vår mening lika starka skäl till avdrag åtminstone för logikostnad när man arbetar utom hemorten. Vi anser att bör uttala sig för att detta beaktas i inkomstskatteutredningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sagts om det ökade behovet av förlängning av tvåårsavdraget för dubbel bosättning.
mot · GC02Sk340 · 1989-01-19 00:00:00 — av () Schablonavdraget för barn I denna motion tar jag upp ett ekonomiskt problem för den frånskilde som inte har vårdnaden om barnen. I de flesta fall är det mannen. Den som inte har vårdnaden om barnen får i sin deklaration göra ett schablonavdrag för kostnader som hänger samman med de kontakter man regelbundet bör ha med barnen. per barn och år. Beloppet har varit lika . Att bryta upp från en familj och skilja sig är svårt och påfrestande, de ekonomiska påkänningarna blir också stora. Meningen med det avdrag som finns är naturligtvis att något mildra de ekonomiska påfrestningarna. sattes hade det en betydligt större ekonomisk effekt än vad det har . Varför det inte höjts och följt med i den allmänna kostnadsregleringen vet jag inte. Det måste vara rimligt att nu mycket snabbt göra en uppjustering av avdraget så att den ekonomiska betydelsen återställs. bör göra ett uttalande om detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om uppräkning av schablonavdraget för underhåll av barn.
mot · GC02Sk341 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk341 Folkpensionärernas beskattning är komplicerad och krånglig. På moderat initiativ har beslutat om vissa förbättringar. De är emellertid långt ifrån tillräckliga. I vissa fall är folkpensionärer berättigade till extra avdrag. Sidoinkomster och förmögenhetstillgångar påverkar avdragsbeloppets storlek. I vissa fall påverkas extra avdraget även av skattefria inkomster. Genom att extra avdraget nedsättes i enlighet med vad ovan anförts, uppkommer mycket stora marginaleffekter för vissa pensionärer. Särskilt påtagligt drabbas de pensionärer som har likvida tillgångar överstigande . De marginaleffekter som inträder vid extrainkomst utöver folkpension stimulerar inte pensionären att förvärvsarbeta. Med beaktande av den brist på arbetskraft som råder och som beräknas förvärras, är det synnerligen anmärkningsvärt att skattelagstiftningen även vid låga inkomster ger marginaleffekter på mellan . En förvärvsarbetande folkpensionär skall givetvis inte drabbas av högre marginaleffekter än vad som gäller för andra inkomsttagare. Detta mål kan uppnås om extra avdraget inte avtrappas för inkomst av förvärvsarbete. Extra avdraget avtrappas också i den mån vissa skattefria inkomster förekommer. Det kan exempelvis vara fråga om skattefri livränta eller utländsk pension, som enligt gällande dubbelbeskattningsavtal undantagits från beskattning här i landet. Skattefri ränta på allemanskonto påverkar däremot inte storleken av extra avdraget. Dessa regler bidrar till att folkpensionärernas beskattning blir krånglig och orättvis. En generellt utformad lagstiftning innebärande att skattefria inkomster inte skall påverka storleken av extra avdraget ökar lojaliteten till skattesystemet. Förmögenhet värderas olika vid beräkning av extra avdrag, beroende på hur den är placerad. I den mån förmögenheten är placerad i en villa, bostadsrättslägenhet eller ett fritidshus skall den del av förmögenheten som understiger . vara undantagen när det extra avdraget jämkas. Den som däremot innehar likvida förmögenhetstillgångar överstigande . drabbas av jämkning av extra avdraget. Det är absolut nödvändigt att denna orättvisa elimineras. Det kan på ett rättvist och likformigt sätt endast åstadkommas genom att förmögenhetsinnehav inte får påverka extra avdragets storlek. Extra avdrag för folkpensionärer 1 1988189.3 sami Nr Sk341-350 Förmögenhetsinnehav bör inte heller till någon del påverka storleken av Mot. det kommunala bostadstillägget. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att extra avdrag för folkpensionärer inte skall avtrappas för inkomst av förvärvsarbete, 2. att beslutar att extra avdrag för folkpensionärer inte skall avtrappas för skattefria inkomster, 3. att beslutar att extra avdrag för folkpensionärer inte skall avtrappas för förmögenhetsinnehav, [att beslutar att det kommunala bostadstillägget inte skall reduceras för förmögenhetsinnehav1]. () ()
mot · GC02Sk342 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89 :Sk342 av m.fl. (m) Skattelättnader för barnfamiljer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So612 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till en förbättrad avdragsrätt för underhållsskyldiga föräldrar, 2. att hos regeringen begär förslag innebärande att vid beräkning av tidsvinst vid resa med bil till och från arbetet också får inräknas den tid det tar att lämna och hämta barn på daghem o.d., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reglerna för existensminimum, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade villkor för tecknande av frivilliga tilläggsförsäkringar.
mot · GC02Sk343 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk343 av Värdering av egendomslivränta års taxering skall börsnoterade aktier tas av det noterade värdet mot tidigare . Med dessa aktier likställs andelar i aktiefonder, avkastningsfonder, aktiesparfonder, vissa konvertibla skuldebrev samt s.k. teckningsoptioner. Reduceringen har skett med tanke på den latenta skatteskuld som vidlåder varje aktieinnehav. Den utlösande faktorn till förändringen var det s k där dödsbotillgångar på ca inte förslog att betala arvsskatten (då ), reavinstskatten och omsättningsskatten. Bidragande var också sänkta aktiekurser vid försäljningstillfället. Denna förändring av aktievärderingen har varit positiv för att inte säga nödvändig, men det finns andra tillgångar som borde men inte kommit i åtnjutande av denna reducering. Exempelvis på sådan förmögenhetstillgång där ingen reducering skett är s k egendomslivränta där det kapitaliserade värdet skall deklareras som förmögenhet. På ett utfallande livräntebelopp betalas i vanlig ordning statlig och inkomstskatt, trots att en del av livräntebeloppet kan sägas utgöra amortering på ett fastighetsköp. Därjämte är huvudregeln att förmögenhetsskatt skall utgå för tio gånger det årliga livräntebeloppet varefter en långsam reducering sker. Dessa bestämmelser är orimliga och kan vid arvsfall leda till samma Pomperipossaeffekter som i fallet . En ytterligare nackdel för innehavaren av egendomslivränta är att vid ett arvsfall förmögenheten i fråga inte kan avyttras för att betala arvsskatten. Även om egendomslivräntor numera är omöjliga vid fastighetsaffärer måste de kvarvarande innehavarna få en rättvis och rimlig behandling. En reducering av det belopp som skall förmögenhetsbeskattas måste ske och bör hos regeringen begära förslag härom. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade värderingsregler för egendomslivränta i enlighet med vad som anförts i motionen. Karl-G östa ()
mot · GC02Sk344 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk344 av och förste vice talman (båda m) Värderingen av aktier i dödsbo Mot bakgrund av den latenta skatteskuld som vidlåder varje aktieinnehav har moderata samlingspartiet vid upprepade tillfällen krävt att börsnoterade aktier vid kapitalbeskattning skall tas av det noterade värdet (marknadsvärdet). avvisades våra förslag, men så inträffade händelser som ställde problemen i en helt annan dager. Dödsboet efter med tillgångar på ca 300 milj. kr. såg hela behållningen försvinna i arvsskatt, reavinstskatt och omsättningsskatt, vartill också en bidragande orsak var de lägre aktiekurser som rådde vid försäljningstillfället i jämförelse med kursnivån vid bouppteckningen. Fallet Kistner blev mycket uppmärksammat och ledde i sig till att många stora kapitalägare lämnade . Det började nu allt klarare framstå att dessa Pomperipossaeffekter var varken förutsedda eller avsedda, varjämte det stod klart att det var till avsevärd skada både för ekonomi och rykte om stora kapitaltillgångar flyttades utomlands. För att komma till rätta med de värsta avarterna i skattesystemet har som bekant arvsskatteuttaget sänkts i högsta inkomstskiktet varjämte justeringar gjorts i grundbelopp och skiktgränser. Därjämte skall års taxering börsnoterade aktier tas av det noterade värdet. Dessa åtgärder har naturligtvis varit positiva, men skall noteras att reavinstskatten vid aktieförsäljning föreslås skärpt. Bl.a. mot bakgrund av de kraftiga aktiekursfluktuationer som ägde rum kan det inte uteslutas att det, trots sänkt förmögenhetsskatt och ändrade värderingsnormer för aktier, även kan uppståPomperipossaeffekter. Inte ens i ett högskatteland som är detta acceptabelt och åtgärder bör vidtagas för att gardera sig mot dessa icke önskvärda effekter. Om man bortser från införandet av någon slags rimlighetsklausul är den enklaste och snabbaste lösningen att en skattskyldig, som måste sälja aktier för att betala arvsskatten, får välja mellan att aktierna tas upp till värdet vid tillfället för preliminär bouppteckning eller för försäljningen. Detta bör endast gälla aktier sålda genom . Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om värderingsregler för börsnoterade aktier vid erläggande av arvsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1988/89 Sk344
mot · GC02Sk347 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk347 av och (båda s) Taxeringen av fjällfastighet Inom de s.k. renbetesområden ovan odlingsgränsen gör samerna anspråk på jakt- och fiskerätten även på områden med enskilt ägande. För fastighetsägarna omöjliggör detta förhållande utarrendering av jakt- och fiskerätten på samma sätt som nedan odlingsgränsen. Från rättvisesynpunkt för dessa fastighetsägare bör därför enligt vårt förmenande hänsyn tas till detta vid fastställandet av nya taxeringsvärden för jord- och skogsbruksfastigheter ovan odlingsgränsen vid den nu förestående fastighetstaxeringen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastställande av nya taxeringsvärden, för fastigheter ovan odlingsgränsen.
mot · GC02Sk348 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89 :Sk348 av och (båda s) Beskattningen av naturaförmåner Enligt anvisningar för beskattning av naturaförmåner vid inkomst av tjänst skall förmånen för semesterbostad t.ex. fjällstuga (lägenhet) under storhelger och högsäsong värderas till /vecka. Samma värdering sker av sommarstuga/lägenhet . Semesterbostad belägen i annat land värderas till samma belopp oaktat tidpunkt . Enligt vårt förmenande bör förmånen värderas högre för semesterbostad utanför och sänkas för semesterbostad inom landet. Denna förändring skulle verka gynnsamt för semestervistelse i vårt eget land. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av naturaförmåner.
mot · GC02Sk351 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk351 av m.fl. (m, c, fp) Avskaffande av viss förmögenhetsskatt 1988/89 Sk351-355 Just nu pågår arbetet i olika utredningar för att framlägga förslag till ett nytt skattesystem för 1990-talet. Det är , Utredningen om indirekta skatter samt Utredningen om reformerad företagsbeskattning. Om de tankar som förs fram i debatten blir verklighet kommer detta att innebära stora förändringar för företagsbeskattningen. En avgörande del i företagsbeskattningen har emellertid fallit utanför de olika utredningarna och det gäller förmögenhetsbeskattningen. har den högsta förmögenhetsskatten av samtliga jämförbara industriländer. har också förmögenhetsskatten mer än fördubblats som förmögenheternas avkastning drabbas av stigande inkomstskatter. Detta har speciellt drabbat framgångsrika småföretagare. Småföretagare med skattepliktig förmögenhet driver i allmänhet sitt företag som aktiebolag. tar han/hon lön för att täcka sina personliga levnadsomkostnader m.m. men därutöver tvingas vederbörande att ta ut ytterligare medel för att kunna betala förmögenhetsskatt. Förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital nedlagt i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruk och rörelse har visserligen blivit lättare att bära genom införande av 30-procentregeln, men fortfarande drabbas ett betydande antal företag svårt, inte minst inom kategorin tillväxtföretag, av förmögenhetsskatten. Med den fortgående inflationen tillkommer ständigt nya företag i riskzonen. Om ingenting görs kommer alltfler familjeföretag att säljas med ökad maktkoncentration som följd. Genom de ytterligare skärpningar av skattesatsen som genomförts accentueras problemen ytterligare. Om en ägare/företagsledare har en beskattningsbar förmögenhet på och tar ut i lön måste han härutöver ta ut för att betala förmögenhetsskatten. Med sociala avgifter kostar förmögenhetsskatten företaget . När förmögenhetsskatten uppgår till , som den gör vid ett skattepliktigt substansvärde på blir den årliga belastningen på företaget inte . Det nuvarande förmögenhetsskattetrycket är ohållbart och en ändring brådskar om inte förmögenhetsskatten skall bidra till minskad sysselsättning och ökad företagskoncentration. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att framlägga förslag till slopad förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. Med stöd av ovan hemställs att hos regeringen begär förslag i enlighet med vad i motionen anförts om ett avskaffande av förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. () () () () () 1988/89 Sk351