ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02U313 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U313 av och (båda mp) Flyktingar som utvisas Flyktingar utvisas från till olika diktaturer som t.ex. . Ofta förekommer uppslitande scener vid utlämningen och ibland måste de utvisade ges lugnande medel för att utvisningen skall kunna genomföras. Det har också hänt att människor tagit sitt liv, hellre än att utvisas till någon diktatur. kan inte tillåta sådana utvisningar. Även om invandrarverkets och regeringens bedömningar är riktiga så är det flyktingens upplevelse och känslan att vara hotad till livet som måste tas på allvar. Vi vet att flyktingar som utvisats har fängslats, torterats eller försvunnit. För att förebygga sådana händelser och för att ge flyktingar som utvisas någon trygghet bör alla flyktingar ställas under svenskt beskydd. En kontakt med det lands regering dit flyktingarna skall utvisas skall tas och det landet ska skriftligen garantera flyktingens säkerhet innan utvisningen sker. Flyktingar ska veta att de står under svenskt beskydd och en regelbunden kontakt med flyktingen bör upprätthållas efter utvisningen. Skulle något hända flyktingen ska den svenska ambassaden i landet och regeringen verka för att flyktingen frisläpps och eventuellt får återvända till . En flyktinguppföljning ger också regering och invandrarverk en återkoppling som gör att kommande utvisningsfrågor kan lösas med större kunskaper och på ett bättre sätt. Med stöd av ovanstående hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående organisation av flyktinguppföljning.
mot · GC02U314 · 1989-01-24 00:00:00 — av m.fl. (s) Det svenska generalkonsulatet i har ett generalkonsulat i . Det finns emellertid endast en olönad konsul som förestår konsulatet. Med hänsyn till de förbindelser som utvecklats mellan och de av ockuperade områdena är detta helt otillräckligt. i kan inte bevaka våra intressen i de ockuperade områdena. Detta sker endast via Svenska konsulatet i . Behov av bevakning föreligger på en rad områden. Främst gäller detta politiska och humanitära relationer. Men ekonomiska och sociala frågor får en växande betydelse sedan den palestinska staten utropats. behöver ha en lönad generalkonsul. Dessutom behövs medarbetare som särskilt kan bevaka mänskliga rättighetsfrågor och flyktinginsatser samt ekonomiska förbindelser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att svenska generalkonsulatet bör förstärkas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att en avlönad generalkonsul bör utses. () ()
mot · GC02U315 · 1989-01-25 00:00:00 — av () Bernadottemuseet i Efter motioner i har ett årligt mindre statsbidrag senast - utgått för information om och dess kungahus till det i konung i den sydfranska staden inrättade Bernadottemuseets verksamhet. Bidragen har utbetalats till museets tills meddelade, att bidraget skulle utbetalas till den franska vänföreningen i . Den svenska föreningen har att i bestrida kostnader för museets verksamhet såsom bok-, film- och föremålsinköp, renovering, frakt och försäkring av föremål till utställningar i , bildmaterial från svenska samlingar och översättning till franska av svenska artiklar m.m. Av bidraget har även betalts tryckningen av den genom franska föreningen utgivna Bulletinen med även svenska artiklar och en för bägge föreningarna gemensam medlemsförteckning. Allt har fungerat utmärkt så länge museets grundare, var ordförande i den franska vänföreningen. Då den svenska föreningen som villkor för fortsatt bidrag krävt, att vissa missförhållanden skulle rättas till, har den franska föreningens ledning genom kontakter inom UD fått utbetalt bidraget till sig för enbart utgivning av Bulletinen. Denna begränsning är inte i enlighet med det ursprungliga riksdagsbeslutet. Den har större möjligheter att arbeta för Sverigeinformationen i museets verksamhet, för vilket bidraget var avsett. En vid föregående framlagd motion om delning av statsbidraget mellan de båda föreningarna avslogs under åberopande av att den franska föreningen utgjorde styrelse för museet. Museet är dock kommunalt med styrelse i stadens hotel de ville. Under åberopande av det här ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att statsbidraget till Bernadottemuseets i verksamhet skall utbetalas till
mot · GC02U316 · 1989-01-23 00:00:00 — Svenskundervisningen på högskolenivå i vissa länder Undervisning i svenska språket och litteraturen på högskolenivå meddelas f.n. i ett trettiotal länder. Cirka 500 svensklärare är verksamma vid högskolor runt om i världen. Av dessa är ett åttiotal svenska s.k. utlandslektorer. Omkring 50 av dessa tjänster förmedlas av . Svenska Institutets ekonomiska stöd utgår i form av ett rese- och expensbidrag till dessa lektorer. Invandringen till och den därpå följande återinvandringen till hemlandet har lett till att det finns personer med kunskaper i svenska i länder, som traditionellt inte haft någon svenskundervisning på universitetsnivå. Ett inrättande av svenskundervisning i sådana länder skulle tillsammans med förekomsten av redan svensktalande personer vara en viktig förutsättning för framtida goda kontakter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att främja inrättande av svenskundervisning på högskolenivå i länder som saknar sådan och som har stor återinvandring från .
mot · GC02U317 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U317 av tredje vice talman och (c, fp) Världsfederalister (SVF) hör till de äldre fredsorganisationerna, den grundades , men dess program är fortfarande lika viktigt och angeläget. Den internationella organisationen antog vid kongressen 1985 beteckningen Rörelse för en global rättsordning genom ett stärkt FN. Den illusoriska säkerhet som nationerna söker åstadkomma genom kärnvapen och biologiska och kemiska stridsmedel vill världsfederalisterna ersätta med gemensam säkerhet" grundad på respekt för internationella lagar. Världsfederationsrörelsen betonar också vikten av federalt uppbyggda världsmyndigheter för sådana gemensamma och globala frågor som inte kan lösas av enskilda stater, till exempel miljöskydd, ekonomisk utveckling och mänskliga rättigheter. Man vill därvid stärka rollen för den i (ICJ). SVF lägger sig särskilt vinn om att aktivera skolungdom kring frågor om FN:s arbetssätt och om vägar att stärka FN:s roll i världen. SVF har därför startat ett par projekt för gymnasieungdom, som är inriktade på ett positivt och konstruktivt tänkande: Uppsatsskrivning (med datastöd) om FN-reformer Rollspel av möten i FN och dess specialorgan Till dessa båda projekt har endast smärre projektbidrag erhållits av UD. För en ideell förening med ett ambitiöst program är det emellertid svårt att helt lita till enskilda medlemmars bidrag till verksamheten. Vi anser att projekten har ett sådant värde att det är angeläget att föreningen får ett organisationsstöd via anslaget Information om freds- och nedrustningssträvanden mm (F3), både för uppföljningen av de pågående projekten och för att underlätta föreningens planering av den fortsatta verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av anslag till föreningen .
mot · GC02U320 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (m) Budgetfrågor inom verksamhetsområde Vi har i våra motioner ang. och den Europeiska Gemenskapen och En säkerhetspolitiskt förankrad nedrustningpolitik samt i vår motion ang. och föreslagit förändringar vars budgetmässiga konsekvenser sammanfattas i denna motion. I motionen rörande nedrustningspolitiken redovisar vi våra motiv för en minsking av anslaget F3. Information om freds- och nedrustningssträvanden med . I samma motion föreslås en förstärkning av verksamheten vid utrikespolitiska institutet samt den säkerhetspolitiska forskningen med 1 respektive . Ökningen finansieras genom en överföring av motsvarande medel från anslaget F3. Vi har i vår motion ang. och föreslagit inrättande av handelskontor i och filialkontor på lämplig ort i någon av de baltiska republikerna. Kostnaderna beräknar vi uppgår till sammanlagt . Vi har i samma motion föreslagit att anvisas att användas till stipendier för studenter, gästprofessorer och kulturellt utbyte. Vi har i vår motion angående och den Europeiska Gemenskapen pekat på betydelsen av kunskaper om den ökade internationaliseringen. Dessa förslag följs upp i våra utbildningspolitiksa motioner. För ökad information och för åtgärder som syftar till att öka kontakterna med den Europeiska Gemenskapen föreslår vi att ett nytt anslag benämnt "Information och stipendier för att främja samverkan med EG inrättas under huvudtitel litt. Vi föreslår att överförs från anslaget F3. till den av oss föreslagna nya anslagsposten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget Bl. att användas för insatser till stöd för det allmänna FN-arbete som bedrivs av enskilda organisationer, läroanstalter m.fl. Vi finner att de ändamål som detta anslag avser att täcka kan tillfredsställas genom att anslag beviljas ur andra anslagsposter. Risken för att samma organisation söker anslag för likartade ändamål via olika kanaler är uppenbar. Vi avstyrker denna anslagspost och gör därmed en besparing på motsvarande belopp. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till anslaget F3. Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att beslutar att till anslaget D4. anvisa ett reservationsanslag av , 3. att beslutar att till anslaget F6. Forskningsverksamhet vid anvisa ett reservationsanslag av , [att beslutar att till anslaget E2. Exportfrämjande verksamhet anvisa ett reservationsanslag av 241 524 000 kronor1,] 4. att beslutar att till nytt anslag anvisa för stipendier och kulturellt utbyte i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att beslutar att av besparingen under anslaget F3 överförs till huvudtitel för att finansiera det föreslagna nyinrättade anslaget rörande informationsoch stipendieverksamhet, 6. att avslår regeringens förslag att till anslaget Bl. anvisa till stöd för det arbete som utförs av enskilda organisationer m.fl., 7. att beslutar att till anslaget Bl. för /90 anvisa ett förslagsanslag av . () () () () () () 1 1988/89:N353
mot · GC02U401 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:U401 av m.fl. (c) Biologiska stridsmedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo601 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om agerande för att förstärka B-konventionen i syfte att förhindra militärt utnyttjande av biotekniken i offensiva syften. () () () () () () 1 1988/89.
mot · GC02U405 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U405 av m.fl. (s) Utländska flottbesök har många medborgare i allt fler länder börjat protestera mot de utländska flottbesök, där man på starka grunder kan anta att det finns kärnvapen ombord. Av tradition har örlogsfartyg gjort vänskapsbesök hos varandra, som ett led i umgänget mellan länderna. mottar ofta besök från såväl NATO- som Warszawapaktsländer, liksom från andra stater. Vid dessa besök erinras den gästande nationen om att kärnvapen inte får medföras vid besök i svenska hamnar. Men stater som har kärnvapen har som praxis att varken bekräfta eller dementera om de har kärnvapen ombord. Kärnvapenmakternas hållning är inte ägnad att skapa förtroende och minskar därmed värdet av de vänskapliga kontakter som ett flottbesök bör innebära. Sannolikheten för att kärnvapen funnits ombord , när utländska flottbesök gjorts i , är mycket stor. I nedrustningsarbetet kan man hävda att det finns viktigare saker att göra än att kräva garantier mot kärnvapen ombord på gästande örlogsfartyg. Men av principiella skäl skulle ett sådant krav betyda mycket. Många medborgare i olika länder upplever det som kränkande att kärnvapen förs in i hamnarna, ofta mitt i de stora städerna. I kampen för en kämvapenfri värld har också kravet om garantier mot kärnvapen ombord på gästande örlogsfartyg sin betydelse. har i internationella sammanhang framfört att det inte är förtroendeingivande av kärnvapenstaterna att varken bekräfta eller dementera förekomsten av kärnvapen ombord. Det är viktigt att visar att vi som neutralt land utan kärnvapen vägrar att ta emot kärnvapen i våra hamnar. Den markeringen kan göra, även om internationella regler inte finns. Varje land som säger nej till sådana besök okar trycket på kärnvapenmakterna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att i fortsättningen inte skall ta emot utländska flottbesök, om garantier inte ges för att kärnvapen inte finns ombord, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att även i fortsättningen skall arbeta för en internationell överenskommelse i denna fråga. () ()
mot · GC02U407 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U407 av och i (båda c) Internationell kunskapsbank för omställning vid nedrustning I det amerikanska försvarsdepartementet finns en särskild avdelning som arbetar med frågor som uppstår när militär verksamhet läggs ned. framhöll i sitt tal i FN att planerar att ställa om tvåtre försvarsindustrier till civil produktion och att man är villig att öppet redovisa resultatet. Han föreslog att en forskargrupp skulle tillsättas för att analysera omställningsproblemen och rapportera om detta till FN. Det verkade tydligt som att han replikerade på om övergång från en rustningsekonomi till en ekonomi där resurserna används till angelägna, otillfredsställda mänskliga behov. har varit ledande inom detta område. Att förslagen börjar konkretiseras hos supermakterna är en stor framgång. Det gör det desto mer angeläget att går vidare med arbetet. har följts upp i utredningen Med sikte på nedrustning 1984, SOU 1984:62. En arbetsgrupp inom föreslog 1988 att stöd skulle ges till uppbyggnad av en kunskapsbank i om försvarsindustriell omställning frän militär till civil produktion i olika länder. UD uppdrog åt vid att komma med ett förslag till en sådan kunskapsbank. lämnade institutionen sitt förslag. Kunskapsbanken kunde byggas upp som en avdelning vid freds- och konfliktforskningsinstitutionen vid . Den skulle bl.a.vända sig till dem som berörs av omställning med information till stöd för praktiska lösningar, vare sig det gäller utredare eller personer som riskerar att förlora sitt arbete inom den militära organisationen inklusive försvarsindustrin. I kunskapsbanken skulle finnas omfattande global information om omställning , samlat i ett komplett bibliotek, särskilt rörande . För att sprida informationen skulle viss översättning ske, en publikation ges ut och konferenser och tvärvetenskapliga seminarier anordnas. Ett globalt kontaktnät skulle byggas upp. Avdelningen skulle ha nytta av att vara knuten till freds- och få en god forskningsmiljö, akademisk frihet och kompetens, med administrativa och ekonomiska fördelar. Avdelningen skulle bestå av en forskare, en dokumentalist och en informatör. Kunskapsbanken borde inrättas . Anslag behöver bindas Mot. 1988/89 för en uppbyggnadsperiod om sammanlagt 4,5 milj. kr. För U407 /90 behövs 1,5 milj. kr. satsar mycket på forskning som rör militära system. När vi nu kan se fram emot nedrustning i världen, är det också viktigt att studera de ekonomiska, psykologiska och sociala hinder och möjligheter som minskade militära satsningar innebär. Det är väsentligt att vi fullföljer det internationellt erkända arbete som bl.a. 1. att beslutar inrätta en internationell kunskapsbank för frågor vid omställning från militär till civil verksamhet, i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att 1,5 milj. kr för /90 anvisas till en internationell kunskapsbank ur posten F3. Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m. () ()
mot · GC02U411 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U411 av och (vpk) En kunskapsbank för omställningsfrågor i samband med nedrustning har länge engagerat sig i internationella frågor som rör sambandet mellan nedrustning och utveckling, betta har väckt både respekt och uppmärksamhet. Ett internationellt genombrott var den särskilda grupp som utredde frågan i FN 1981, under ledning av statssekreterare . De förslag som där lades fram följdes sedan upp i utredningen Med sikte på nedrustning (SOU 1984:62), som också givits stor internationell spridning. En fortsättning var UD:s utredning En politik för nedrustning och utveckling (1988) med flera konkreta förslag. Ett av förslagen var att i upprätta en särskild kunskapsbank om försvarsindustrien omställning från militär till civil produktion. Ett förslag om en sådan kunskapsbank har, på UD:s uppdrag, också utretts och lagts fram (Om inrättandet av en kunskapsbank för omställningsfrågor, , gjord av , ), men medel har inte avsatts i budgetförslaget /90. Internationellt har sambandet mellan nedrustning och utveckling kommit att bli viktiga. innebar att verklig, men mycket begränsad, nedrustning genomförs. Hela vapensystem elimineras och delar av dem kommer att göras om till civil användning. 1 uppges att de industrier som tidigare producerade missiler nu ska tillverka kylskåp och barnvagnar. I sitt FN-tal sade att en omställning av krigsindustri till civil produktion är en realistisk möjlighet och han föreslog bl a att en nationell omställningsplan skulle upprättas. I finns förslag om nedläggning av ett stort antal regementen, av budgetekonomiska skäl. I det amerikanska försvarsdepartementet finns en enhet för alternativ användning av resurser som frigörs från nedlagda regementen i samhällen som saknar andra sysselsättningsmöjligheter. Frågor om omställning berör på ett djupgående sätt militärindustriella komplex i många länder. Beslut fattas ofta under tryck av ekonomiska krafter. Alternativa produktionsmöjligheter är viktiga för de fackliga organisationernas ställningstagande. En kunskapsbank i kunde därför enligt vpk vara betydelsefull för agerande internationellt och skulle kunna ge service åt andra som är intresserade av dessa frågor. En sådan kunskapsbank skulle också vara värdefull för egen situation, med en stor exportberoende vapenindustri. Kunskapsbanken ska framför allt samla information om omställningspro- Mot. blem i och . Den föreslås inrättas och U411 ska bestå av en forskare, en dokumentalist och en informatör. Fullt utbyggd och med nödvändiga kringresurser skulle denna enhet kräva ett anslag om . Förslaget är att den knyts till vid , eftersom kompetens i dessa frågor redan finns där. Enligt vpk bör finansiering av verksamheten ske genom en avgift för omställning, som tas ut av vapenindustrin. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att en kunskapsbank för omställningsfrågor inrättas, 2. att hos regeringen begär att regeringen i kompletteringspropositionen återkommer med förslag på en avgift för finansiering, i enlighet med motionens förslag. (vpk) (vpk)
mot · GC02U412 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:U412 Från regeringen hävdas ofta att det viktigaste vi gemensamt kan arbeta för är en avveckling av kärnvapen. Dessa vackra ord är värda att ta på allvar. Så görs inte . Tvärtom göder i praktisk handling kärnvapenspridningen. subventionerar kämvapenframställning genom att anrikat uran till kämkraftsprogrammet köps från bolag som använder anläggningar avsedda för kärnvapenframställning. deltar i handeln med kärnkraftsavfall. ställer sig bakom , en organisation vars uppgift är att sprida kärnkraften till , vilket innebär att möjligheterna att framställa kärnvapen sprids. bidrar med mer vapenplutonium per capita från kärnkraften än något annat land. har skrivit på det s.k. icke-spridningsavtalet och därmed förpliktat sig att arbeta för spridning av den s.k. fredliga kärnkraften till bl.a. . Med hänvisning till ovanstående yrkas 1. att ger regeringen till känna att i FN inte i fortsättningen bör stödja arbete att sprida kärnkraften och att aktivt bör reservera sig om FN beslutar uttala sitt stöd för , 2. att ger regeringen till känna att aktivt skall verka för att det s.k. icke-spridningsavtalet formuleras om så att kämkraftsspridning inte uppmuntras.
mot · GC02U413 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U413 av Per () Förbud mot besök av kämvapenbestyckade fartyg Trots en del positiva signaler om nedrustning - året som av många döpts till Fredens År - pågår en kraftig upprustning till havs. Utvecklingen har bl.a. skildrats i rapporter från , där det heter att det är till sjöss kapprustningen är särskilt provokativ och destabiliserande (Arkin: at Sea). har också publicerat en komplett förteckning över kärnvapenmakternas kärnvapenkapabla faryg (Handel/Arkin: Nuclear Warships and Naval Nuclear Weapons: a complete inventory, 1988). Detta är intressant, eftersom det är, som Kvinnor för Fred och för Fred och Frihet påpekade i en skrivelse : Kärnvapenmaktemas manövrar skulle inte vara möjliga utan flottbesök i intilliggande länders hamnar. Dessa fyller flera funktioner, bunkring, rekreation, PR och utbyte av militär information. Det finns således ett samband mellan upprustningen till havs och möjligheter för kärnvapenmakternas fartyg att göra flottbesök i . Vi anser det självklart att inte ska ta emot fartyg som inte garanterar att de är kärnvapenfria. Vid 1987 beslöts att man skulle arbeta internationellt för att bryta kärnvapenmaktemas hemlighetsmakeri runt kärnvapeninnehav ombord på örlogsfaryg. Om detta ej skulle lyckas krävde kongressen ett förbud mot kärnvapenmaktemas besök i svenska hamnar. Tiden för att utfärda ett sådant förbud är övermogen för ett sådant förbud. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att se till att inga kärnvapenkapabla fartyg skall få gästa svenska hamnar utan garantier att de icke har kärnvapen ombord.
mot · GC02U417 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda fp) effekter fasor har studerats allt intensivare . Ju fler detaljer som forskats fram desto mer förödande för mänskligheten framstår ett kärnvapenkrig. Följderna övergår egentligen mänskligt förstånd. De forskare som sysslat med ett kärnvapenkrigs långsiktiga följder - atomvintem - har kunskapsmässigt breddat katastrofperspektivet. Det nyaste är bilden av en värld som plågas av följderna . Vid sidan av den direkta chocken från en mängd exploderande kärnvapen och den efterföljande akuta fasen med stoftmoln, eldstormar och allmänt kaos i atmosfären tillkommer en långdragen kronisk fas. Atomvinterns slagskugga har lång räckvidd. Inget land på jorden undgår atomvinterns följder. De första studierna av atomvintern kritiserades av militär, vapenforskare och försvarsindustri som svartmålning. Det fanns fel i studierna i böljan men har dessa försvunnit genom bättre analyser och datorberäkningar. Den vetenskapliga expertisen står i stort sett enig bakom dagens kunskap om atomvintern. Ännu finns dock många problem som behöver studeras mer i detalj. har lagt stor vikt vid forskning och opinionsbildning i nedrustningsfrågor och har internationellt tagit initiativ till eller stött flera nedrustningsförslag på kärnvapenområdet. var dessutom med om att initiera om kärnvapen (1980). lade fram förslag i FN om en ny kärnvapenstudie, vilket antogs av överväldigande majoritet i generalförsamlingen. Vi ser mycket positivt på dessa initiativ från svensk sida. Mot denna bakgrund ter det sig märkligt att inte valde att stödja FN:s (WHO:s) expertstudie effekter på folkhälsan och hälso- och sjukvården. avstod från att rösta i resolution WHA40.24. Resolutionen ger om kärnvapen, under ledning av vår svenske nobelpristagare professor , uppdraget att fortsätta studierna av hälsoeffekterna av kärnvapen. I enlighet med resolutionstextens punkt 4 begränsas dessa till de medicinska effekterna, varför WHO måste anses som det logiska FNorganet för att bedriva arbetet. I resolutionstexten till den nya om kärnvapen framgår att de medicinska effekterna av kärnvapenanvändningen och kärnvapenprov ska ingå i studien. Därför är det ännu mera angeläget att kan fortsätta sitt arbete och bistå dem som ska ta fram den nya . 1 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av WHO:s expertstudie effekter på folkhälsan och hälso- och sjukvården. () () 1988/89 U417