mot · GC02U560 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:U560 m. fl. (m) Mot och EG 1988/89 2 och den västeuropeiska integrationen 3 3 Drömmen om ett enat 4 3.1 Aldrig mera krig 4 3.2 Fred, frihet och välstånd 5 3.3 En gränslös värld 5 3.4 Projekt 1992-för ett bättre samhälle 7 3.5 Ett öppet mot världen 9 4 och det nya 10 4.1 Om hamnar utanför 10 4.2 Svenskar ställs utanför 12 4.3 Utebliven konkurrens - förlorade vinster 13 4.4 Dyrare varor - lägre tillväxt 13 4.5 Att bestämma vår egen framtid 14 4.6 Plocka russinen ur kakan? 5 EG-politikens mål och medel 14 5.1 Gapet ökar 15 5.2 Skapa förtroende för EG-politiken 15 5.3 Främja Europatanken 16 5.4 Vårt långsiktiga förhållande till EG 17 6 Praktiskt europeiskt samarbete 19 6.1 Öppna gränser för medborgare 19 6.2 Öppna gränser för varor 20 6.3 Öppna gränser för kapitalflöden 21 6.4 Öppna gränser för företag 22 6.5 Anknytning till EMS 23 6.6 Harmonisering av lagar och bestämmelser 24 6.8 Den sociala dimensionen 26 6.9 Offentlig upphandling 27 6.10 Tekniskt och vetenskapligt samarbete 27 6.13 Samarbete och avreglering inom transportsektorn 31 6.14 Samordning på radio-och TV-området 32 1 1988/89. 1 Inledning Mot. Redan mindre än efter det att lade fast den svenska U560 EG-politiken står det klart att denna i sin nuvarande utformning håller på att hamna i en återvändsgränd. Med obetydliga undantag pågår inga direkta förhandlingar mellan och EG. Från olika EG-organ har med stor tydlighet gjorts klart, att skillnaden mellan medlemmar och icke-medlemmar kommer att upprätthållas. Det har också klargjorts, att man inte kommer att acceptera den av bl a eftersträvade parallelliteten i utvecklingen av den inre marknaden och samarbetet mellan EG och EFTA. Realiteten är därmed, att klyftan mellan EG och EFTA snarare kommer att vidgas än att minska. Därtill skall så läggas effekterna av det faktum att den egna svenska anpassningen med vissa undantag hitintills inte kommit längre än till diskussions- och utredningsstadict. Gapet mellan och EG:s utveckling ökar därmed. Det är dels ett resultat av EG:s politik och dels ett resultat av svensk senfärdighet. Olika företrädare för har markerat, att EG avser att ge en fördjupning av samarbetet mellan dagens tolv medlemsländer prioritet framför en utvidgning av EG från dagens tolv medlemsländer. är i grunden otillräckligt som bas för framtida deltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet. Det är nu nödvändigt att aktivt söker en ny formell ram för vårt deltagande i EG-samarbetet . Moderata samlingspartiet förordar därför att en strategi av stegvis anslutning prövas. Denna skall utnyttja de möjligheter som öppningar från EG:s sida vid olika tillfällen erbjuder. Slutmålet för denna politik är, att svenska medborgare och företag skall ha samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter som medborgare och företag i i övrigt. Detta är det mål för långsiktiga EG-politik som beslutades av 1988. Som ett led i denna strategi av stegvis anslutning bör nu begära förhandling om svenskt deltagande i EG:s tullunion. Därmed skulle en fastare bas för svensk medverkan i betydelsefulla delar av arbetet med det gränslösa skapas som en diskussion om de betydelsefulla institutionella frågor som måste aktualiseras i ett längre perspektiv initieras. Som ett led i denna strategi bör dessutom begära förhandling om anknytning till det europeiska valutasystemet EMS. Därmed skulle tydligt markera sin strävan efter ett fast och nära samarbete på den ekonomiska och monetära politikens område och visa, att våra Europapolitiska ambitioner sträcker sig väsentligt längre än den inre marknaden. Som ett led i denna strategi bör dessutom fortsätta sina ansträngningar att bl a genom formella förhandlingar vinna deltagande i samarbetet när det gäller studentutbyte, medborgares rörlighet över gränserna, finansiella tjänster, offentlig upphandling och olika delar av EG-samarbetets s k sociala dimension. Förhandlingar om deltagande i tullunionen och EMS kan föras antingen av ensamt eller av i samverkan med delar av eller hela Det säger sig självt, att det vore en fördel om en tullunion Mot. 1988/89 kunde omfatta hela det nuvarande EG- och EFTA-området. Fullt deltagande i tullunionen och EMS bör vara viktiga etappmål för svensk EG-politik fram mot 1992. Tullunion och EMS-anknytning möjliggör dock inte för att nå de mål som satts upp för Europa-politiken. Viktiga områden berörs inte direkt av en svensk anslutning till tullunionen och EMS. Det är av stor vikt, att förhandlingar om den kvalitativa förändring av deltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet som en tullunion innebär inte leder till att arbetet i övrigt stannar upp. Parallellt med förhandlingar om deltagande i tullunionen och EMS måste strävan fortsätta att fördjupa vårt deltagande i den västeuropeiska integrationen på andra områden. De begränsningar då i olika avseenden kommer att stöta på måste leda till överväganden om framtida förslag om förändrade ramar för vårt deltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet i dess helhet. En strategi av stegvis anslutning sträcker sig över en serie av år. Den möjliggör noggrann prövning av varje steg. Den utnyttjar de möjligheter som utvecklingen av EG-samarbetet erbjuder. Den innebär att etappmål kan sättas upp utan att slutmålet förloras ur sikte. Den skapar en bas för kommande ställningstaganden till hur målet för Europa-politik i dess helhet skall kunna nås. 2 och den västeuropeiska integrationen Att ge en fast plats i det framväxande gränslösa är en av de viktigaste uppgifter som regering och riksdag och hela det svenska samhället står inför . Flösten 1985 fattade den Europeiska Gemenskapens stats- och regeringschefer beslut om att avveckla alla återstående hinder för en fullständigt fri inre marknad och att fördjupa sitt samarbete. Fram skall EG omvandlas till ett enda gränslöst omfattande 320 miljoner människor. EG är kärnan i det europeiska enhetsverket. Det finns inget annat alternativ. EFTA utgör i praktiken en kontaktorganisation mot EG och är en övergångslösning. När EFTA bildades omfattade organisationen över 100 miljoner invånare. finns bara 32 miljoner kvar. Mer än 70 miljoner har blivit EG-medborgare. Det påtvingade samarbete som finns i begränsas av det socialistiska systemets tvångströja och av att det saknar folklig förankring. Med det gränslösa syftar EG till att skapa ett bättre samhälle för européerna. Ett effektivare näringsliv skapar förutsättningar för högre välstånd och flera arbeten. Ett utvecklat forskningssamarbete skall bidra till att skapa ett näringsliv för framtiden. Fattiga regioner skall få hjälp att utvecklas. Det sociala skyddsnätet skall förbättras. Den europeiska mångfalden och kulturen skall nå ut till alla delar av . Förutsättningarna för EG- och Europapolitik har förändrats i och med att EG har inlett sitt utvecklingsarbete. Fördjupas inte vårt deltagande i 1 * 1988/89.3 sami. den västeuropeiska integrationen i minst samma takt som EG-samarbetet Mot. 1988/89 utvecklas, uppstår nya hinder. Ställs och svenskarna vid sidan av den U560 ökade frihet och mångfald som den fördjupade integrationen inom EG kommer att medföra, äventyras svensk samhälls- och välfärdsutveckling. Valet för står mellan att åstadkomma ett så fullvärdigt deltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet som möjligt eller att acceptera en framtid som stagnerande andra- eller tredjerangsnation. Moderata samlingspartiet är Europatankens främsta företrädare i . Det är självklart för oss, att inte kan isolera sig från och den Europeiska Gemenskapen. Takten i och formerna för vår anslutning till detta nya kan och bör diskuteras. För oss moderater är dock slutmålet klart: vi skall tillhöra det gränslösa . Samarbete med andra innebär en vilja till öppenhet och mångfald. Deltagande i en större europeisk gemenskap är för naturligt eftersom vi har vårt kulturella, historiska och sociala arv gemensamt med övriga . Det europeiska samarbetet är det naturliga första steget i riktning mot en alltmer internationaliserad värld. Ett utökat samarbete med de demokratiska länderna i andra delar av världen är en logisk fortsättning. 3 Drömmen om ett enat Tanken på en förening av är mycket gammal. Den har sitt ursprung i det romerska imperiet. Under hundratals år fanns tanken på att återuppliva kvar. I nyare tid har olika ledare sökt ena under sin egen ledning. Försöken att med våld ena folk har dock blivit kortvariga. Däremot har den fredliga föreningen av folk visat sig hållfastare. Kristendomen svarade tidigt för en andlig gemenskap i hela . Universitetsväsendet har vuxit fram som en yttring av tankens frihet över de europeiska gränserna. Handeln har knutit länder och folk närmare varandra. Folkgrupper från andra länder har spelat en stor roll i de flesta av , också i . 3.1 Aldrig mera krig Det är i vår egen tid som tankarna på ett djupare samarbete mellan de europeiska länderna har tagit fastare form. Det avgörande har varit de förödande världskrigen, som båda startat som europeiska konflikter, i första hand mellan arvfienderna och . En paneuropeisk rörelse uppstod efter . Den fick starkt stöd av flera av tidens ledande politiker. Alla tankar på europeisk enighet dog emellertid då aggressiva diktaturer grep makten i flera av länder. Detta ledde till det , som blev långt mer förödande än det första, vilket ledde till att Europatanken återkom med förnyad styrka efter krigsslutet. 1946 talade i , om behovet av att skapa något slags . Året därpå uppstod en bred Europarörelse som 1948 tog initiativ till en europeisk konferens i . konferensen fattades beslut om bildandet av . Initiativtagarna hade visionen av som ett , med vidsträckta befogenheter. En del av medlemsländerna, däribland , motsatte sig emellertid detta och förespråkade istället samarbete på vissa utvalda områden. Vissa befogenheter har tillkommit inom ramen för , framför allt genom den europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna. Enligt konventionen har både deltagarländerna och deras invånare rätt att klaga över brott mot konventionen hos en särskilt inrättad domstol. Vissa länder, däribland , har förbundit sig att följa domstolens utslag. 3.2 Fred, frihet och välstånd Ett antal europeiska stater ansåg att det krävdes ett djupare samarbete än vad som förekom i . Den franske utrikesministern föreslog 1950 att den strategiskt viktiga kol- och stålindustrin i och skulle ställas under gemensam överhöghet. Förslaget hade två syften: dels skulle upprustning försvåras och dels skulle det institutionaliserade samarbetet mellan och leda till att arvfiendskapen upphörde. Förslaget fick stöd av den nya , liksom av och och bildades kol- och stålgemenskapen, . Sedan försöken att bilda ett frihandelsområde i hela gått om intet , bildade de sex CECA-länderna 1957 den Europeiska Ekonomiska Gemenskapen (EEC, sedermera EG). EG fick en rad gemensamma organ, med beslutskompetens i de frågor som regleras i , EG:s grunddokument. Främjandet av freden var det första målet för det enade . Lika viktigt blev att slå vakt om den politiska friheten. De överstatliga organ som byggdes upp grundades på den politiska demokratin. och blivit medlemmar i , har de av diktatur sett medlemskapet som en bekräftelse på sin demokratiska status. Det tredje målet blev att främja välståndet i . Den ekonomiska utvecklingen skulle leda till utrotandet av fattigdom och nöd. För att åstadkomma detta, skulle alla hinder för en fri handel slopas och gränserna öppnas för människor, företag, tjänster och kapital. De välståndsskapande krafterna skulle släppas fria. EG och det västeuropeiska integrationsarbetet är historiskt unikt. Det handlar om en förening av folken och inte bara ett samarbete mellan regeringar. De grundläggande målen, att bevara fred och frihet, har uppfyllts i så hög grad att de nästan har glömts bort. När det gäller fullbordandet av den helt fria marknaden återstår en del att göra. Det är detta som projekt 1992 handlar om. 3.3 En gränslös värld Vi lever i en värld där gränserna får allt mindre betydelse. länge sedan lämnat nationalstaten och blivit multinationella. Problem, som 5 miljöförstöring, ekonomisk lågkonjunktur och energikriser, känner inga Mot. 1988/89 gränser. Då problemen inte gör halt vid gränserna, kan inte heller lösningar- U560 na göra det. Internationella problem kan bara lösas i samverkan. har en unik möjlighet att lösa problem i sin del av världen. Alla de västeuropeiska staterna är demokratier och fria marknadsekonomier. Ett internationellt samarbete på demokratins grund är möjlig i vår del av världen, en samordning av ekonomierna likaså. EG är motorn i det alleuropeiska integrationsarbetet. Inom EG finns redan en rad av de institutioner som behövs för att fullborda det europeiska enhetsverket. Många anser att ett ökat överstatligt beslutsfattande kommer att leda till minskad nationell suveränitet för . Om vi närmar oss EG, försvinner vår rätt att besluta över oss själva, är ett vanligt argument från motståndare till den västeuropeiska integrationen. I realiteten är det emellertid en illusion att tro att skulle kunna leva i totalt oberoende av omvärlden, såvida man inte medvetet väljer den fulla isoleringen. Nationalstaten har blivit för liten. Världen har kommit närmare. har tagit konsekvenserna av detta genom att träda in i ett institutionaliserat samarbete på en rad områden. Detta har lett till ett finmaskigt nät av förpliktelser inom olika områden. riksdag kan därför inte stifta vilka lagar som helst. Den rätten begränsas t.ex. av den europeiska konventionen för mänskliga rättigheter, som har till syfte att förhindra de deltagande länderna att stifta lagar och tillämpa lagar som står i strid med grundläggande mänskliga rättigheter. deltagande i har bl.a. medfört en nordisk passunion och en gemensam arbetsmarknad. Lagstiftning har harmoniserats på många områden. EFTA-samarbetet har främst medfört tullfrihet för industrivaror inom hela . GATT-bestämmelserna ålägger oss betydande restriktioner vad gäller utrikeshandel. Vi kan inte ensidigt införa tullar, kvoter eller andra handelshinder. Statlig upphandling får inte diskriminera utländska tillverkare, utom i särskilda fall. - de västliga marknadsekonomiernas samarbetsorganisation ålägger oss också restriktioner. Kapitalliberalisering och regler för krediter till är exempel på detta. Internationella energiprogrammet allmänt kallat oljeklubben - är de västliga ländernas energiorgan. Det innehåller förpliktelser rörande bl.a. beredskapslagring av olja och en beredskapsorganisation för krislägen. Syftet är att länderna skall hjälpa varandra i krislägen. FN och dess olika organ ålägger oss omfattande åtaganden på det internationella planet. Bojkottaktioner kan t.ex. beslutas av säkerhetsrådet. Allt internationellt samarbete innebär att man överlåter en del av det egna beslutsfattandet till gemensamma institutioner. Man gör det därför att man uppnår fördelar som mer än väl uppväger den minskade möjligheten att fatta beslut helt på egen hand. Samarbetet med EG är ett exempel på detta. Genom att delta i samarbetet 6 överlåter vi vissa beslut till EG. Detta för emellertid med sig att svenska medborgare, institutioner och företag får en större frihet att röra sig över gränserna i . Deras självbestämmanderätt ökar genom samarbetet. Statens viktigaste uppgift är att slå vakt om sina medborgares fri- och rättigheter. Svenskarnas fri- och rättigheter ökar om deltar i det västeuropeiska samarbetet. Därigenom garanteras svenska medborgare rätt till fri bosättning i hela och ökad valfrihet som konsumenter, yrkesutövare eller studenter. Genom att delta i det västeuropeiska samarbetet kan som nation också vinna inflytande över de frågor som i realiteten inte kan beslutas på det nationella planet. Exempel på detta är de internationella miljöfrågorna och den ekonomiska utvecklingen. Ytterst handlar det om ställning som europeisk nation. Ställer vi oss vid sidan av det västeuropeiska samarbetet kommer vi inte heller att kunna påverka. är det mer än sannolikt att EG:s beslut kommer att påverka oss. Vår roll i måste vara jämbördig med de andra europeiska staternas. Vi kan aldrig acceptera en situation där andra styr och ställer över oss. 3.4 Projekt 1992 - för ett bättre samhälle stod det klart att EG inte hade nått målet att skapa en helt fri marknad. Detta problem kom alltmer i blickpunkten och fattade EG beslut om ett borttagande av alla hinder för den fria rörligheten för människor, företag, kapital och tjänster. Syftet med detta arbete, som skall vara slutfört vid utgången av 1992, är att skapa ett bättre samhälle för medborgarna. För att understryka detta har EG också inlett ett arbete för att skapa medborgarnas . Detta omfattar borttagande av passkontroller mellan EG-staterna och ett slutligt avskaffande av alla hinder för människors möjligheter att själva välja var de vill bo och arbeta. EG har fattat beslut om särskilda program när det gäller studentutbyte () och allmänt ungdomsutbyte (YES). Människor i skall känna att integrationsarbetet är till för deras skull - att de är Europa-medborgare. I och med de direkta valen till får EG:s invånare en möjlighet att direkt påverka EG:s framtida utveckling. är den första och hittills enda folkvalda internationella institutionen. Parlamentet framstår alltmer som ledande politiska diskussionsforum. Det är i som framtid diskuteras. På forskningsområdet skall EG, genom en rad samarbetsprogram, verka för att inte skall hamna på efterkälken i förhållande till konkurrenter som , och övriga . Ett särskilt program, COMETT, syftar till att stimulera samarbetet mellan universiteten och industrin. De största effekterna får emellertid borttagandet av hindren för den fria rörligheten. Det omfattande arbetet enligt innebär: - Avveckling av alla gränskontroller mellan , både vad gäller person- och varutrafiken. - Avveckling av tekniska handelshinder. - Avveckling av nationell diskriminering när det gäller offentlig upphand- U560 ling. - Förverkligandet av fri etableringsrätt för tjänsteföretag, exempelvis banker och försäkringsbolag. - Upphävande av alla valutarestriktioner och skapande av en gemensam kreditmarknad. - Underlättande av företagssamarbete över gränserna, genom nya bolagsformer. - Harmonisering av indirekta skatter, framförallt momsen, så att gränskontrollerna kan avskaffas. som vitbokens förslag presenterades gavs en utredningsgrupp, under ledning av den italienske ekonomen , i uppdrag att utreda kostnaderna för Gemenskapen, d.v.s. för medborgarna, genom att den fria rörligheten inte existerar. Denna kostnad är lika med den vinst som kommer att uppstå när den inre marknaden är förverkligad. , som presenterades , pekade på enorma potentiella vinster av en genomförd inre marknad. Bruttonationalprodukten skulle redan på kort sikt kunna öka med 4,inom hela EG, enbart som ett resultat av förverkligandet av den inre marknaden. Till detta kommer den tillväxt som beror på andra faktorer. Den högre ekonomiska aktiviteten skulle redan i det korta perspektivet kunna leda till att närmare 2 miljoner arbetslösa fick jobb. De långsiktiga effekterna är ännu mer gynnsamma. Den ökade konkurrensen mellan de europeiska företagen skulle sänka den allmänna prisnivån med , jämfört med om den inre marknaden inte skulle genomföras. De totala årliga vinsterna, på kort och meddellång sikt, av genomförandet av den inre marknaden, beräknas i till häpnadsväckande ! Effekterna slutar emellertid inte där. Genom att man får en kraftig dämpning av prisutvecklingen och billigare krediter på grund av ökad konkurrens mellan bankerna, kommer nämligen grunden att läggas för en ekonomisk tillväxt med låg inflation framöver. Mycket av EG:s arbete är inriktat på den fortsatta ekonomiska integrationen. Till grund för arbetet ligger övertygelsen att ett enat leder till ett bättre samhälle för medborgarna. Gränserna mellan stater har inget värde för enskilda människor. De är bara hinder. Nedrivandet av gränser och hinder är nödvändiga, men inte tillräckliga, förutsättningar för att skapa det nya . Samarbetet har också en social dimension. Den inre marknaden kommer att leda till en kraftig strukturomvandling, som övergångsvis kan medföra problem. Den sociala dimensionen rör problem som hänger samman med hur utslagning av ineffektiv industri skall kunna mötas. Den sociala dimensionen handlar också om att successivt förbättra människornas levnads- och arbetsvillkor. I syfte att förstärka detta arbete har fr.o.m. en särskild EG-kommissionär ansvar för miljö- och arbetsmiljöfrågor. I EG.s enhetsakt förs detta arbete vidare. Man syftar till en harmonisering av lagstiftningen beträffande arbetsmiljön. Harmoniseringen syftar till att Mot. 1988/89 skapa en gemensam minimistandard på så hög nivå som möjligt. Denna U560 standard skall sedan successivt höjas. Inget land hindras dock att hålla en högre nivå än den gemensamma. EG arbetar också vidare med det som kallas den sociala dialogen, d.v.s. det samråd mellan arbetsmarknadens parter som pågått i regi. Syftet med dialogen är att parterna skall komma fram till gemensamma ståndpunkter och, om möjligt, avtalsmässiga uppgörelser. Längst har man nått i frågor som utbildning. Mångfald inom kultur- och samhällsliv är något av adelsmärke. Många tror att den mångfalden skulle hotas av en långtgående ekonomisk integration. Så är emellertid inte fallet. Tvärtom leder minskade hinder vid gränserna till att mångfalden kan föras ut till alla delar av . 3.5 Ett öppet mot världen Utvecklingen efter ledde till att delades upp i ett demokratiskt och ett odemokratiskt under herravälde. Drömmen om ett enat blir inte verklighet förrän också i frihet kan delta i samarbetet. En stor del av kulturarv finns i det gamla , i länder som , och . kan inte tillgodogöra sig hela sin kulturella mångfald, så länge som gränsen mellan och består. Den internationella utvecklingen inger förhoppningar om en framtida förändring. Den politiska frihetens vindar har, låt vara försiktigt, börjat blåsa i delar av . Några av de starkaste förespråkarna för frihetens idéeer - och för ett enat - finns på andra sidan en långsamt sönderrostande järnridå. Det västeuropeiska samarbetet kan bli en bro över till det andra . De samarbetsavtal som slutits mellan EG och en rad av de östeuropeiska länderna visar att så är fallet. För det neutrala kan ett deltagande i integrationen därför te sig än mer naturligt. Det är inom ramen för ett alleuropeiskt samarbete som utvecklingen kommer att drivas framåt. På samma sätt är den globala frihandeln den kanske viktigaste faktorn för att utjämna motsättningar mellan folk med skilda ekonomiska system och mellan rika och fattiga länder. Frihandeln blir på det sättet ett av de mest kraftfulla medlen för att bygga en värld i fred. har oreserverat anslutit sig till frihandelstanken. Detta ställer krav på att den i alla sammanhang uppträder så att vår trovärdighet som frihandelsnation inte kan ifrågasättas. Svensk inrikespolitik måste i många hänseenden anpassas till åtagandena enligt . Långsiktigt kommer att behöva öppna gränser för såväl tjänste- som jordbrukssektorn. 4 och det nya förhållande till har äntligen fått den uppmärksamhet som frågans dignitet förtjänar. existerade överhuvudtaget ingen svensk Europapolitik värd namnet. Erfarenheten har visat att när Europafrågan överhuvudtaget har diskuterats har det skett som en reaktion på utvecklingen inom EG. Så är fallet även . Regeringen och de borgerliga partierna enades vid fjolårets riksdagsbehandling om att bör bredda och fördjupa samarbetet med EG så långt detta är förenligt med den svenska neutralitetspolitiken. I riksdagsbeslutet utesluts inte något område från det framtida samarbetet. Detta är en förändring jämfört med tidigare förhandlingsframstötar gentemot EG. Däremot konstateras att ett medlemskap i inte är ett mål för de diskussioner som förestår. Det heter i riksdagsbeslutet att