ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo844 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo844 av m.fl. (m) Åtgärder för att återställa döda havsbottnar Kraftiga insatser behövs för att komma till rätta med dagens och framtidens miljöproblem. Det fortsatta miljövårdsarbetet måste bedrivas på bred front med insatser av många olika slag. Ökade kunskaper om tillståndet i miljön behövs, liksom kunskaper om olika miljöproblem och metoder att komma till rätta med problemen. Särskilda åtgärdsprogram måste sättas in för att lösa akuta miljöproblem såsom t.ex. försurningen, havsföroreningarna, avfallshanteringen m.m. Många av våra kustvatten och havsområden har på ett oroande sätt försämrats p.g.a. olika slag av föroreningar. Syrebristen uppträder , vilket leder till att fisken flyr, och massdöd av bottenlevande djur inträffar. Havskräftors död i och angränsande vattenområden liksom massutveckling av giftiga alger längs med åtföljande förbud att saluföra musslor är oroande exempel på ökade problem. Svavelvätedöda bottnar i , m.fl. vatten är en brutal verklighet. Regeringen talade i propositionen 1986/87:80 bl.a. om kartläggning och angelägna åtgärdsprogram samt kunskapsbyggnad på olika problemområden, Detta är givetvis bra, men vi saknar även i årets budgetproposition förslag om direkta forskningsinsatser i samband med nödvändiga akutåtgärder mot t.ex. döda havsbottnar. Vi finner det angeläget att det tillskapas möjlighet att bedriva målinriktad forskning av såväl havsbiologisk som teknisk art i samband med nämnda akutinsatser. Det gäller nu att inte bara tala om åtgärder och program mot utsläpp och föroreningar. De akuta problemen måste angripas direkt på de svavelvätedöda bottnarna. Idéer och teknik finns för att göra insatser som går ut på att med luft syresätta skadade havsbottnar. Ett försöks- eller s.k. pilotprojekt bör startas i detta syfte. En mycket viktig del skulle då vara forskningsinsatsen då det gäller såväl tekniken som den havsbiologiska delen. Forskare såväl på det tekniska som på det marinbiologiska och maringeologiska området måste engageras. Utvecklingen måste dokumenteras genom inventering och uppföljande studier under projektets genomförande. Viktiga erfarenheter kan uppnås, då man därigenom kan följa när livet återvänder på bottnarna. Intresse finns hos företag ute i samhället för att göra de insatser som i motionen anförts. Snabba miljömässiga, näringspolitiska och samhällsekonomiska vinster kan göras om en satsning i motionens syfte sker. Medel för täckande av ovan föreslagna åtgärder bör kunna utgå inom ramen för anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av forsknings- och försöksprojekt i syfte att återställa döda havsbottnar i de i motionen berörda vattnen, 2. att beslutar att bestrida kostnaderna för det i yrkande 1 angivna projektet med medel ur anslaget till 4 Miljövårdsforskning. () Per Stenmarck (m) 1988/89 Jo844
mot · GC02Jo847 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo847 av () Skyddslagstiftning för Människorna, som bor utmed sjön har sedan urminnes tid uppfattat som det starka. bar för transporter - både sommar och vinter. var också ett hot. Den tog sjöfarande vid storm eller vid för svag is. Över fick vindarna fart. värme eller kyla påverkade klimatet runt sjön. gav förvisso också skönhetsupplevelser och vederkvickelse. Nästan allt som hände i människans tillvaro tycktes påverkas av . I så kallad modern tid har man kunnat konstatera, att inte är så osårbar, som våra förfäder trodde. Mänskliga åtgärder har givit allvarliga skador. Allt liv i kan anses hotat. Vättervattnet är inte ens längre självklart användbart som dryck. Allt fler människor inser, att radikala åtgärder måste vidtas för att skydda - innan det är . En energisk och sakligt arbetande kampanjkommitté RÄDDA har framgångsrikt skapat opinion för detta. I samband med förra behandling av regeringens proposition om miljön aktualiserades bl a genom motion 1987/88Jo855 av . Motionen fick en välvillig behandling, men vid omröstning i kammaren stöddes den endast av motionären och mig. konstaterar i betänkande 87/88:23 att sjön med öar och strandområde åtnjuter exploateringsskydd enligt 3 kap. 2§ lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Utskottet medger också att , med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finns i området, i sin helhet är av riksintresse till förmån för turismens och friluftslivets intressen. Utskottet ansåg dock inte att allt detta positiva om behov av skydd behövde resultera i några ytterligare åtgärder. Jag anser, att det är för lite att - som jordbruksutskottet - hänvisa till turismens och friluftslivets intressen, när man hävdar behov av skydd. hälsoläge har betydelse för allt liv i och runt . Inga möjligheter att skydda bör vara outnyttjade. Kan vi inte nu vidta sådana åtgärder, att vi vet, att de är tillräckliga för att rädda , kommer nedsmutsningen av att fortsätta. Jag vill med denna motion än en gång aktualisera som skyddsvärt riksobjekt och föreslår att uttrycket nationalsjö blir använt i en särskild skyddslagstiftning för . Med hänvisning till ovanstående hemställs Jo847 att hos regeringen begär en särskild skyddslagstiftning för sjön som nationalsjö.
mot · GC02Jo848 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo848 av m.fl. (s) Utveckling av bekämpningsmedel Det är omöjligt att driva jordbruk och trädgårdsskötsel utan att ogräs och skadegörare effektivt bekämpas. Ogräs kan med växlande framgång hållas efter på mekanisk väg. Mot angrepp av svamp, mjöldagg och mögel kan inom i första hand trädgårdsnäringen resistentare växtarter utvecklas. En svårighet är dock, att angriparna anpassar sig till nya växtsorter, t.ex. fruktträd, snabbare än växtarten hinner utvecklas. Även anpassningen till klimatet går hastigt hos skadegörare. Som exempel kan anges, att bärsorter, som man ansåg av det norrländska klimatet helt skyddade för angrepp, nu angrips av mjöldagg och att utsädespotatis från norra nu kan förutsättas vara nematodfri. För bekämpning av insekter kan olika nya vägar prövas. Inom växthus kan jorden värmas till sterilitet. Även nyttiga insekter och maskar i jorden drabbas och metoden är därför tveksam för användning utomhus. Olika former av parasitparasiter kan tänkas. Det finns exempelvis glupska parasitkvalster, men med hänsyn till naturens snabba anpassning måste man tveka inför frågan, vad en starkt utbredd stam av parasitkvalster må övergå till när parasiterna är uppätna. Genom att utveckla gamla beprövade bekämpningsmedel mot ohyra kan sannolikt betydande framgångar vinnas i bekämpningen. Ett sådant gammalt medel är såpa, ett annat är nikotin. En fördel med nikotinet är att det bryts ned och blir ofarligt på omkring . När det anbringas är det emellertid inte ofarligt för den som hanterar det. Det gäller därför att finna ut vilken koncentration som är tillräcklig. En metod kan bli att med rätt typ av sprutmunstycke ladda vätskedropparna elektriskt så, att de endast dras till avsedda plantor, varigenom ödesdiger överdosering undviks. Tobaken är utöver för framställning av nikotin även intressant för andra ändamål. Av bladen kan man framställa vitt protein och olika bedövningsoch läkemedel. Med tobak drivs fältförsök i Kristianstadstrakten i Tobaksbolagets, och Krijolis regi. En stor forskningsinsats återstår ännu innan tobakens alla möjligheter är kartlagda och utvecklade i praktiken. Fortsatt forskning och utveckling av alternativa bekämpningsmedel brådskar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen til! känna vad i motionen anförts om utveckling av bekämpningsmedel för de areella näringarna. () () 1988/89 Jo848
mot · GC02Jo851 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo851 av m.fl. (s) Omhändertagandet av döda sälar Sommarens miljökatastrof med döda sälar har vållat länets kustkommuner stort merarbete och höga kostnader. Situationen var mycket svår då havet var fyllt av döda sälar som många turister fanns i skärgården. Sälarna var i mycket dåligt skick och de spred en odör i det varma vädret. Kommunerna blev tvungna att snabbt organisera insamlandet. När de döda sälarna ökade i antal fick insamlandet i en del kommuner dessutom organiseras om. har låtit sända ut en enkät till berörda kustkommuner för att få en samlad bild av situationen i länet. Totalt omhändertogs ca 1 860 sälar till en kostnad av ca . Merparten av sälkadavren deponerades på tipp efter insamlandet och efter det att huvudena lämnats till forskning. De kostnader kommunerna redovisat avser insamling och sjötranporter. Till detta kommer miljö- och hälsoskyddsnämndernas eget arbete, varför totalsumman är avsevärt mycket högre. Som framgår av enkätsvaren anser kommunerna att de är bäst lämpade att organisera och verkställa omhändertagandet av de döda sälarna. Däremot anser man inte att en miljökatastrof av detta slag är att betrakta som en angelägenhet. Kommunerna är enhälliga i sin uppfattning att det är staten som skall gå in och bestrida kostnaderna för detta arbete. Vid diskussion med kommunerna har man jämfört denna miljökatastrof med större oljeolyckor där staten går in efter en viss kostnadsnivå och täcker alla utgifter. Det kan heller inte vara rimligt att kustkommunerna ska bära dessa speciella kostnader i samband med säldöden, vars förhållanden också synes ha ett globalt sammanhang. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs Jo851 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnaderna för omhändertagande av döda sälar. () ()
mot · GC02Jo854 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo854 av m.fl. (s) Miljöakvarium i Situationen i havet utgör en av våra allra viktigaste miljöfrågor. Miljöproblemen i havet har blivit allvarligare. Övergödning och syrebrist förekommer inom flera områden i . De s.k. algblomningarna visar att havets ekosystem har rubbats. Kraftfulla åtgärder behövs för att komma tillrätta med miljöproblemen i havet. Vidare behövs ytterligare forskning på flera områden för att klarlägga orsaker och åtgärdsbehov. I Lysekilsområdet finns flera havsforskningslaboratorier vilka tillsammans med värde för den forskningen utgör en för unik resurs för marin forskning och utveckling. I samverkan mellan , och sker insatser efter i huvudsak två linjer för att stärka dessa resurser. Genom den s.k. Gullmarnfonden kan man stödja forsknings- och utvecklingsprojekt. Genom uppförande av ett större publikt akvarium med miljöinriktning kommer man att skapa en viktig resurs för information och kunskapsuppbyggnad om miljön i havet. Tillsammans innebär dessa insatser att betydligt ökade resurser skapas för arbete med miljöfrågorna i . Målet för miljöakvariet är att det skall byggas upp till ett nationellt centrum för information om havsmiljön. Akvariet skall visa miljöer och förändringar i det livet i första hand i men även i andra områden. Avsikten är att bygga upp hela biologiska system, där det ingår både flora och fauna. Akvariet skall utformas så att det blir ett attraktivt besöksmål för breda grupper av människor, men det skall också kunna utgöra en resurs när det gäller mer kvalificerad miljöinformation. Ett akvarium av denna storlek och med den miljöinriktning som det här är fråga om finns ännu inte i . Ett sådant miljöinriktat akvarium är således inte enbart en regional angelägenhet utan i hög grad ett nationellt intresse. Mot bakgrund av de betydande miljöproblem som finns i havet måste det vara ett övergripande intresse att stödja uppbyggnaden av resurser som gör det möjligt att åstadkomma en bred information och kunskapsuppbyggnad om de viktiga havsmiljöfrågorna. och har avsatt för uppbyggnaden av havsmiljöakvariet. diskuterar f.n. tillskott med ytterligare . har vidare tillskjutit till Gullmarnfonden. Med dessa medel som utgångspunkt skall överläggningar nu tas upp med olika intressenter om ytterligare ekonomiska tillskott. Bl.a. har vissa kontakter tagits med . 1 1988189.3 sami. De betydande insatser som görs i via kommun, landsting och länsstyrelse är ett uttryck för en vilja att offensivt ta sig an de för länet centrala havsmiljöfrågorna. Uppbyggnaden av ett nationellt centrum för havsmiljöinformation bör också vara ett viktigt led i en övergripande nationell strategi för information om och engagemang i ett av vårt lands stora miljöproblem. Mot denna bakgrund anser vi det angeläget att staten stöder uppbyggnaden av ett nationellt havsmiljöakvarium i . Härigenom kan nya viktiga förutsättningar skapas i kampen för en bättre havsmiljö. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av statligt stöd till ett nationellt havsmiljöakvarium i . () () 1988/89 Jo854
mot · GC02Jo855 · 1989-01-20 00:00:00 — av och (båda mp) Bevarande av den vitryggiga hackspetten Den vitryggiga hackspetten är akut utrotningshotad. har genom bl.a. tagit ett särskilt ansvar för att säkra överlevnad. Denna hackspettsart hade förr ett vitt utbredningsområde i och österut. Men numera är arten nästan helt försvunnen p.g.a. att människan har fördärvat dess livsmiljö. Bäst stam finns i med kanske 200 häckande par. I finns kanske 50 par kvar, vilket internationellt sett är ganska hyggligt. Med hänsyn till att 50 par med all sannolikhet utgör en alltför smal genetisk bas för att en långsiktig överlevnad skall vara möjlig så visar detta hur allvarlig situationen är. Den nordiska populationen av vitrygg är dessutom uppdelad i ett antal isolerade grupper. Detta försämrar överlevnadsmöjligheten. För del kan man tala om tre små populationer. Det betyder att arten sannolikt kommer att utplånas i vårt land om inga framsynta åtgärder görs. Enligt skall inte bara hotade arter skyddas utan också deras livsmiljöer. I konventionstexten finns inget krav på att arten måste häcka i ett område för att det skall kunna anses vara livsmiljö. För att bl.a. testa tillämpligheten av detta faktum överklagade de gröna i beslut att bygga en europaväg rakt igenom landets största deltaområde, , till såväl regeringen som till övervakare i . Regeringen godtog inte de gröna som sakägare, och valde på den och inrådan att inte pröva frågan! och näraliggande ravinbildningar längs älven har då och då visats hysa vitryggig hackspett. Någon tydlig population har dock inte kunnat påvisas i modern tid, och har inga observationer gjorts av fågelarten. Naturmiljön i deltat är dock typisk för vitrygg med ett stort inslag av äldre lövträd. Miljön utgör en parallell till vitrygglokaler längs och i . Det är vår bedömning att vitryggens livsmiljö måste skyddas i långt högre utsträckning än vad som sker. Större sammanhängande områden, eller flera närliggande områden, där fågeln kan expandera och skapa livskraftiga populationer, är ett måste. Ett sådant område vore och ravinerna längs älven. Andra områden, t.ex. med inslag av lövbrännor och naturskog med hög lövandel, bör kunna skyddas på samma sätt. Det är också vår bedömning att utplantering av fåglar måste ske, liksom viss hjälp med utbyte av individer mellan de olika områdena, om arten varaktigt skall kunna räddas. Min tolkning av formule 1* 1988/89.3sami. ring att även de hotade arternas livsmiljö skall skyddas är att även potentiella områden för en akut hotad art kan skyddas, vilket borde kunna vara fallet med . Med anledning av vad som ovan anförts föreslår vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att kraftfulla åtgärder omgående måste vidtas för att rädda vitryggig hackspett från utrotning i landet enligt vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att all vidare exploatering av skall stoppas. () () 1988/89 Jo855
mot · GC02Jo858 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo858 av m.fl. (mp, c) Blyhagel I sprids blyhagel, varav vid jakt och största delen av återstående mängd vid lerduveskytte. Detta kan jämföras med de , som mättes upp 1985, varav härstammade från trafiken. Fåglar äter haglen och dör av blyförgiftning. Haglen bearbetas av enzymer i sur miljö i muskelmagen. Det är inte fastlagt att en liknande process kan försiggå i t.ex. sura våtmarker, men vi vet att bly korroderar lättare i sur än i neutral miljö. Eftersom försurningen fortskrider är det viktigt att problemet uppmärksammas och åtgärdas , så att inte ännu en riskfaktor läggs till de övriga i en stressad miljö. I sur och kalkfattig jordmån löses blyet tämligen snabbt och bildar blysalter som kan vandra vidare i näringskedjorna. I växter är upptaget av bly ganska litet, medan en del organismer, t.ex. musslor, kan ackumulera bly effektivt. Många alternativ till blyhaglen har prövats. Den bästa ersättningen har visat sig vara stålhagel - som består av rent järn. Motargumenten mot stålhagel tystnar efterhand och i börjar de tillverkas. Stålhaglen är dyrare, men för en jägare är det ändå ett gott pris för viltvård och en sundare miljö. I är det förbjudet att använda blyhagel inom de våtmarksområden som finns med på CW-listan - våtmarkskonventionens lista. Inte heller får man skjuta lerduvor med blyhagel nära våt- eller jordbruksmark. En frivillig övergång till de nya haglen vore kanske att föredra, men den går långsamt och hinner ytterligare mängder spridas. Ett förbud mot blyhagel inom snar framtid, förslagsvis , skulle minska risken för ännu en obehaglig överraskning med blyet som utlösande faktor. På grundval av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att blyhagel bör förbjudas vid all jakt och sportskytte. () ()
mot · GC02Jo859 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo859 av och (båda c) Skydd mot exploatering av grönområden i Stockholmslän Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A438 hemställs 1. att hos regeringen begär initiativ i samverkan mellan landsting och berörda kommuner för att ge ett lagfäst skydd mot exploatering av regionens omistliga grönområden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att yttersta restriktivitet bör tillämpas vid bidragsgivning för skogsplantering på i , 3. att begär att regeringen tillsammans med landsting och kommuner etablerar en fond för upprätthållande av kulturlandskapet i .
mot · GC02Jo862 · 1989-01-23 00:00:00 — t >rogram för att rädda sälstammen i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A455 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärdsprogram för att rädda sälstammen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ståndortsanpassat skogsbruk.
mot · GC02Jo867 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo867 av och (båda mp) Anslaget till visst internationellt miljösamarbete Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U533 hemställs att beslutar öka anslaget enligt proposition 1988/89:1(K) bilaga 16 punkt B16 Visst internationellt miljösamarbete, till 1 . till en Marshallhjälp med syfte att förbättra miljösituationen i .
mot · GC02Jo868 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo868 Förbud mot inplantering av främmande djurarter på saknar landgränser till angränsande kommuner och det är därför nödvändigt att speciella lagbestämmelser bör gälla för en förändring av den gotländska faunan, som exempelvis inplantering av djurarter. har en del försök gjorts för att utöka viltstammen med rådjur, men dessa försök har misslyckats. har dock starka krafter propagerat för ett nytt försök. Manga argument har framförts både för och emot en inplantering av rådjur. Dessa finns redovisade i motion av och behöver således inte här upprepas. Frågan har behandlats i kommunfullmäktige i , , där en överväldigande majoritet ställde sig bakom kommunstyrelsens förslag att hos regeringen hemställa om en ändring i gällande förordning så att det i fortsättningen skall erfordras tillstånd för att inplantera djur på . Möjligheter att medge undantag skall åvila . Kommunfullmäktige beslutade dessutom att som sin åsikt uttala att rådjur m.fl. djurarter inte bör inplanteras på ön. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i gällande förordning som reglerar inplantering av djurarter så att särbehandlas i naturvårdshänseende.
mot · GC02Jo869 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo869 av m.fl. (m) Skogsskadorna i Enligt en skogsskadeinventering för gran som genomfördes i uppvisade inom åldersklassen skador. Tre fjärdedelar av skadorna betecknas som lättare. Inventeringen var baserad på flygbildstolkning av storskaliga infrarödu färgbilder och byggde på ett areellt systematiskt stickprov av skogsmarken. Noggrannheten och precisionen i tolkningen i relation till skadebedömning i fält var god. gjordes också mark- och barrkemiska undersökningar på ett antal fasta provytor av gran, tall och bok i . Den utförda dokumentationen av provytornas pH-värden och aciditet, barrens småskador och beläggningar samt kemiska halter, visade att tillståndet i de skånska skogarna inte var tillfredsställande sett ur långsiktig skoglig synvinkel. Luften innehåller uppenbarligen skadliga gaser som ger småskador och i en del fall sannolikt bidrar till barrgulning. Sedermera har undersökningar av skogsmarkens försurning redovisats. I län, som varit värst drabbat i , hade av skogsmarken ett pH-värde ,4! Jordarna är uppenbarligen starkt försurade och tycks inte alltid kunna tillfredsställa trädens näringsbehov. Enligt undersökningen har i en del fall magnesium och zink, i andra fall kalium, uppenbarligen kommit i bristnivå i marken. Försurningen och kvävedepositionen verkar vara den mest logiska förklaringen till dessa fenomen. De företagna undersökningarna är mycket oroande. Den utveckling som skett i måste stämma till eftertanke. Uppenbarligen har vi en viss respittid innan skogsskadorna utvecklas på samma katastrofala sätt. Denna tid måste tas till vara genom att skadeförebyggande insatser vidtas som en utvärdering av läget sker kontinuerligt. Regeringen bör därför ta initiativ till ett långsiktigt rullande åtgärdsprogram. Vissa av de faktorer som sammantaget orsakar skogsskador är mycket svärpåverkbara. Det gäller inte minst de klimatiska faktorerna. Strävan måste vara att genom internationella överenskommelser och egna insatser minimera de faktorer som kan påverkas. Vid utformningen av den framtida energipolitiken måste vederbörlig hänsyn tas till risken för fortsatta skogsskador. Skulle exempelvis kärnkraftverket i avvecklas och ersättas med ett kolkondenskraftverk, kommer utsläppen av skadliga ämnen att öka. Detta är inte acceptabelt. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontinuerlig uppföljning av skogsskadesituationen i och i övrigt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett åtgärdsprogram mot skogsskador, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationella överenskommelser på luftvårdsområdet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida energipolitiken och skogsskadeutvecklingen. () () 1988/89 Jo869