ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ju610 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju610 av och (båda c) Mot Automatisk nykterhetskontroll av bilförare 1988/89 Av SCB:s uppgifter om vägtrafikolyckor framgår att andelen alkoholrelaterade trafikolyckor utgör av alla vägtrafikolyckor. För gruppen med svåra skador och olyckor med dödlig utgång är andelen betydligt högre - upp till . Av flera studier framgår att de flesta misstänkta för trafiknykterhetsbrott inblandade i alkoholrelaterade trafikolyckor har en alkoholhalt på en promille eller mer. Mycket få alkoholrelaterade trafikolyckor är orsakade av förare som hade en alkoholhalt under . De som använder alkohol i trafiken, såväl förare som fotgängare, har en kraftigt förhöjd skaderisk. Denna risk avser skador på både missbrukarna och på personer i deras omgivning. Förutom arbetet att allmänt bekämpa alkoholmissbruk som också leder till minskade trafikolyckor är det möjligt att komplettera andra former av mera begränsade insatser. Det finns en konstruktion, som bygger på analys av alkohol i utandningsluft, som kopplas till bilens tändningslås. Om alkohol förekommer i andningsluften enligt ett automatiskt analyserat prov, skall bilen ej kunna startas. finns ett större sådant projekt pågående i . Där prövar man konstruktionen på ca 2 000 bilar. Representanter för Statshälsan, , och har studerat verksamheten på plats. I detta fältförsök koncentrerar man sig på förare, som dömts för onykterhet men bedömts ha stort behov av sitt fordon för yrkesarbetet utan att vara kriminellt belastade för övrigt. Detta är ett exempel på konstruktionens värde vid rehabilitering av "alkoholproblematiker". Försöken grundas på vissa lagmodifikationer i drygt tio stater i och har varit framgångsrika. Vi borde pröva en liknande försöksverksamhet med automatisk förarkontroll enligt ovan i ett svenskt fältförsök. Det skulle vara möjligt att göra tillsammans med Statshälsan, som knutit kontakter i på detta område. 1 har ett liknande projekt startats , varifrån det går att hämta ytterligare erfarenhet. Projektet bör vara kopplat till rehabiliteringsverksamhet inom den arbetsrelaterade hälsovården. Projektet bör och kan också ske i samverkan med försäkringsbolag, alkoholkliniker och experter från ett par fou-institut. 1 I9RRS9..? Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna att genomföra försök med automatisk förarkontroll för alkoholproblematiker i . () () 1988/89 JuölO
mot · GC02Ju611 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ju611 av och (båda fp) Lärarpersonals tillsynsplikt och ingripanderätt Dagens skola visar upp många skiftande ansikten. Mycket är bra och positivt och skolans värld upplevs oftast som stimulerande för elever och lärare. Men skolans vardag visar tyvärr också upp ett annat ansikte - en sida som är hård och brutal med mobbning och otrygghet för både lärare och elever. ställs lärarna inför mycket svåra uppgifter och delikata avgöranden. Disciplinfrågorna tycks ibland vara näst intill omöjliga att hantera. På en arbetsplats med flera hundra ungdomar, som trängs i trånga korridorer, händer mycket som inte får hända om skolan skall upplevas som en trygg och säker arbetsplats. Förstörelse, slagsmål, mobbning, skrik och bråk, stress och jäkt är alltför vanliga inslag i skolan av . Alla dessa konfliktsituationer skall lärarna bemästra. Det är en mycket svår uppgift som i vissa situationer är näst intill omöjlig. Frestelsen att inte ingripa eller att blunda kan bli alltför stor, vilket i sin tur leder till att förhållandena än mer förvärras. Den lärare som ger sig in i svåruppklarade situationer måste räkna med obehagliga upplevelser. Han/hon får ofta höra en förnedrande vokabulär, svordomar och glåpord. Lärarna måste dock anses ålagda att ingripa där bråk och förstörelse förekommer. Det är lärarnas plikt att förhindra skadegörelse, slagsmål, mobbning etc. Dessa ingripanden från lärarnas sida sker vid våra skolor. Att det inte är helt riskfritt för läraren att söka stävja bråk är uppenbart. Dessutom, som en dom i högsta domstolen visar, riskerar lärare, som försöker stävja bråk, att bli stämd och dömd för misshandel. Av domen framgår att kroppsliga ingrepp mot elev kan - trots avsaknad av uttryckligt lagstöd - vara befogade vid utövning av lärares tillsynsplikt, även om nödvärns- eller nödrätt ej förelegat. Man är dock synnerligen osäker och använder formuleringar som det får förutsättas att läraren inte kan vara avskuren från varje möjlighet till ingrepp mot elev och vidare som det synes inte uteslutet att vissa handlingar som i och för sig" kan betecknas som brott ibland kan finnas befogade. Ett sådant oklart rättsläge är naturligtvis synnerligen otillfredsställande. Därför är det nödvändigt att precisera de rättigheter och skyldigheter som följer av lärarnas tillsynsplikt. Den rättsliga lösningen torde ligga i att lärarnas tillsynsplikt och därav följande rätt till kroppsliga ingrepp mot elev preciseras i skollagen. Vidare bör denna personalkategori uttryckligen genom ändring i 24 kap. 2 § 2 st - ges ansvarsfrihet för annars brottsliga handlingar utöver nödvärnsriitten. Dessutom bör regeln i BrB 24 kap. 5 § om nedsättning av straffansvar göras tillämplig även på fall enligt skollagen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till reglering av lärarpersonals tillsynsplikt och ingripanderätt i skollagen (1962:319) och . () () 1988/89 Juöll
mot · GC02Ju612 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju612 av m.fl. (vpk) Lagen om besöksförbud Den införda lagen om besöksförbud, polislagen 36 kap. 228, har redan visat sig vara otillräcklig eftersom överträdelser av besöksförbudet endast i undantagsfall kan medföra häktning. Den som överträder besöksförbudet visar hänsynslöshet och det finns därför skäl att befara att han/hon fortsätter att trakassera angivaren. Vi har kort erfarenhet av besöksförbudslagen, men flera omskrivna fall av överträdelser visar att den måste göras effektivare. Även om vi befinner oss i en övergångsperiod, där vi inte bara riktar intresset mot brottet och brottslingen utan även har insett brottsoffrets situation, så är det besvärande att vi inte hittar de instrument som behövs för att garantera brottsoffret skydd. Att hota, förfölja och trakassera en annan människa är ett brott, där man har skäl att anta att förövaren är i behov av vård. För att eliminera risken att personen upprepar sitt brott efter avtjänat straff, anser vi att personer som begått denna typ av brott i första hand skall dömas till kontraktsvård. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär lagförslag som innebär ett bättre skydd för brottsoffret än nuvarande lagstiftning om besöksförbud, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att påföljden till lagen om besöksförbud i första hand skall vara kontraktsvård. (vpk) (vpk) (vpk) 1 * 1988/89.3sami.
mot · GC02Ju613 · 1989-01-21 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju613 av m.fl. (vpk) Målsägandebiträde Rättsskyddet för kvinnor och barn måste stärkas och ett viktigt led i detta arbete är att utöka rätten till målsägandebiträde. Vi anser därför att rätten till målsägandebiträde enligt , 6 kapitlet om sexualbrott, skall utökas till att omfatta alla paragrafer, 1 - 13 §§, i samma lag. Vi anser även att rätten till ett eget juridiskt biträde i samband med förundersökning, rättegång m.m. skall omfatta alla misshandlade kvinnor. Kvinnomisshandel är ett stort problem. En stor del av misshandeln sker inom familjen och mörkertalet anses stort. Råheten och brutaliteten i övergreppen har ökat och kan i många fall rubriceras sorn ren tortyr, som enligt tillgänglig statistik i många fall leder till döden. Undersökningar visar att 1 kvinna misshandlas till döds. Att mörkertalet är stort och att kvinnomisshandel inom hemmet ofta kan fortgå och stegras, anser vi bero på att kvinnan då befinner sig i en liknande situation som kvinnan vid ett sexualbrott. Det saknas ofta vittnen och det är vanligt att mannen förnekar misshandeln. I hemmet misshandlade kvinnor uppvisar dåligt självförtroende och oberättigade skuldkänslor. Lägger man därtill bristande kunskaper hos dessa kvinnor, om deras rättigheter, och bristande kunskaper om det svenska rättsväsendet, anser vi att tillräckliga skäl föreligger för att även dessa kvinnor ges rätten till juridiskt biträde i större utsträckning än som är möjligt. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär lagförslag sorn ger rätt till målsägandebiträde i samband med mål enligt . 2. att hos regeringen begär lagförslag som generellt ger misshandlade kvinnor rätt till målsägandebiträde. (vpk) (vpk) (vpk) Bo Hainmar (vpk)
mot · GC02Ju614 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :Ju614 av m.fl. (m) Straffansvar för tjänstefel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K222 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lagstiftning om straffansvar för tjänstefel.
mot · GC02Ju615 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju615 av m.fl. (s) Kriminalisering av prostitution Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So234 hemställs att beslutar att kundernas förfarande i prostitutionsförhållanden kriminaliseras.
mot · GC02Ju617 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju617 av m.fl. (s) Lagen om besöksförbud trädde den nya lagen om besöksförbud i kraft. Stora förhoppningar har knutits till den nya lagen. Äntligen skulle utsatta kvinnor slippa förföljelsen och trakasserierna. Bevakningar, ständiga telefonpåringningar, alla former av förföljelse skulle genom lagens tillkomst minimeras. Erfarenheterna av den nya lagen har varit en stor besvikelse. Maximistraffet enligt lagen tillåter inte att häktning kan ske. Den trakasserande kan efter förhör fortsätta med sina trakasserier i väntan på dom. med lagen i kraft har endast några tiotal fall av besöksförbud meddelats. har fått i uppdrag av att skyndsamt följa upp lagen. Med hänsyn till de trakasserade kvinnornas ytterst svåra situation är det synnerligen angeläget att skyndsamma åtgärder kan vidtas. Det framstår redan nu som nödvändigt med en skärpning av lagen och dess tillämpning, för att syftet med lagen skall kunna fullföljas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpning av lagen om besöksförbud. (s) ()
mot · GC02Ju618 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju618 (båda s) Påföljden för psykiskt störda lagöverträdare 31 kap 3 § ger rättsinstans möjligheter att-om den finnér behov av sådan vård föreligga - bereda den som begått brott vård genom att överlämna denne till sluten psykiatrisk vård. I sådana fall tillämpas ej annan påföljd. När patienten anses frisk skall utskrivningsnämnd besluta om utskrivning. En växande opinion finner detta stötande då vårdtiden ofta blir kortare än den tid en dömd, som ansetts frisk, får avtjäna i fängelse. Krav på samhällsskydd - när det gäller psykiskt störda lagöverträdare - motiverar ett straff utmätt och som är oberoende av när den dömde blir friskförklarad. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i samt i lagen om sluten psykiatrisk vård i vissa fall, att ett tidsbestämt straff utdömes även för den som överlämnas till sluten psykiatrisk vård att efter vårdtidens slut avtjäna resterande tid i fängelse. () (s)
mot · GC02Ju619 · 1989-01-24 00:00:00 — (båda s) misshandlas en kvinna i av sin man. Totalt misshandlas ca 24 000 kvinnor . 40- 60 av dessa dör av skadorna. För andra innebär misshandeln livslånga fysiska och psykiska men. Förutsättningarna för att leva ett människovärdigt liv upphör. Också barnen skadas allvarligt av att åse misshandeln. Misshandeln är en ond cirkel. Männen slutar inte slå, när de en gång har börjat. Kvinnorna har mycket svårt att ta sig ur situationen. Och om de förmår att bryta sig loss så väntar ofta ett liv på flykt i ständig otrygghet och rädsla. Kvinnomisshandeln är en skamfläck i den svenska välfärdsstaten. Den strider mot några av våra mest grundläggande värderingar, alla människors lika värde och samma rätt till ett gott och människovärdigt liv. Samhället tar inte tillräckligt ansvar för att skydda och hjälpa dessa kvinnor. Politiken måste omformas så att kvinnornas rätt att inte bli misshandlade kommer i första hand. Omsorgen om de misshandlande männen måste underordnas kvinnornas rättmätiga krav på skydd och stöd. Det är nödvändigt att en bred informationskampanj mot kvinnomisshandel dras i gång. Erfarenheterna från motsvarande insatser rörande barnmisshandel har varit goda. Besöksförbudsreglerna måste skärpas och kvinnornas möjligheter att få hjälp vid rättegångar förbättras (målsägarbiträde). Straffen för kvinnomisshandel bör ses över och skärpas betydligt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot kvinnomisshandel.
mot · GC02Ju621 · 1989-01-23 00:00:00 — av m.fl. (fp) Barnets ställning som brottsoffer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So251 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättring av barnets rättsställning som brottsoffer särskilt vid sexuella övergrepp, 2. att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att förbättra rättsskyddet vid barnolycksfall. () () () () () () () () () ()
mot · GC02Ju622 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju622 av Alkohol och trafik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So253 hemställs att hos regeringen begär förslag till lag som markerar att alkohol och trafik över huvud inte hör samman enligt vad som anförts i motionen. () () () () () ()
mot · GC02Ju626 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ju626 av () Sexuellt utnyttjande Enligt 6 kap. 3 § skall den dömas för sexuellt utnyttjande som förmår annan till sexuellt umgänge genom att otillbörligt utnyttja att han eller hon är psykiskt sjuk. Denna bestämmelse om straff för sexuellt utnyttjande avser att skydda psykiskt utvecklingsstörda och psykiskt sjuka från att bli sexuellt utnyttjade, eftersom de kan ha särskilda svårigheter att värja sin sexuella och personliga integritet. Av förarbetena framgår att det vid straffbarhet är tillräckligt att annans psykiska sjukdom utnyttjas utan att den som utnyttjar annans psykiska sjukdom behövt vara särskilt aktiv för att få det sexuella umgänget till stånd genom övertalning eller liknande. Av ett avgjort rättsfall framgår dock att ordet förmår uppenbarligen kan tolkas på olika sätt. 6 kap. 3 § bör därför ändras så att det tydligt framgår att det är straffbart för skötare att ha sexuellt umgänge med psykiskt sjuk, som vistas på sjukhus där skötaren arbetar. Även om den psykiskt sjuka själv tar initiativ till det sexuella umgänget skall det åligga skötaren att avstyra detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det bör vara straffbart för skötare att ha sexuellt umgänge med en psykiskt sjuk som vistas på sjukhus där skötaren arbetar.
mot · GC02Ju628 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju628 av m. fl. (vpk) Kvinnomisshandel Det sexualiserade våldet mot kvinnor har fått ökad uppmärksamhet. Att det våldet är ett mycket allvarligt samhällsproblem råder det numera oftast enighet om. Kvinnorörelsen och då särskilt landets kvinnojourer har varit pådrivande med dokumentation och krav. Vissa angelägna reformer inom rättsväsendet har också genomförts . Kvinnomisshandel och annan misshandel utövad på enskild plats har lagts under allmänt åtal efter att tidigare ha varit ett angivelsebrott. Rekvisiten för grov misshandel har förändrats för att tydligare visa samhällets reaktion mot bl a kvinnovåldet. Brottsoffrets ställning i processen har stärkts successivt genom rätt till stödperson och i allvarligare fall numera också målsägandebiträde. I förebyggande syfte kan besöksförbud meddelas. (Att dessa reformer i sig behöver förbättras har vpk argumenterat för i andra motioner, liksom för ökat ekonomiskt stöd till landets kvinnojourer.) Samtliga reformer motiverades med att förbättra kvinnors rättsskydd. Lagmotiven hade alltså kvinnoperspektiv och framförde kvinnospecifika argument. Men lagtexten har trots det alltid blivit könsneutral. Den könsneutrala och egentligen könsblinda lagtexten innebär att man fortfarande döljer, osynliggör, arten och graden av det sexualiserade våldet mot kvinnor. Det medför i sin tur att statistik och annan forskning om detta våld försvåras. Problem framkom bl a mycket tydligt vid de konferensdagar om kvinnomisshandel som bl a JÄMFO och RÖKS arrangerade. Forskare från skilda discipliner, t ex juridik, statistik och rättsmedicin, redovisade forskningsresultat. Deras anförande visade också på metodproblem och delvis skilda definitioner av kvinnomisshandel. Enligt vpk är det hög tid att bryta traditionen med den i alla lägen könsneutrala lagstiftningen. Det är dags att vår lagstiftning utryckligen formulerar sig mot det sexualiserade våldet. Som ett första steg föreslår vi därför att kvinnorörelsens uttryck kvinnomisshandel införs på riktigt i den juridiska terminologin och i lagen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att införa begreppet kvinnomisshandel i juridisk terminologi och i lagstiftning. 1988/89 Ju628 (vpk) (vpk)
mot · GC02Ju629 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju629 Allt fler har kommit till insikt om värdet av en väl fungerande och attraktiv kollektivtrafik i våra storstadsområden. Åtgärder måste vidtas för att minska bilismen. Regeringen har tillsatt en storstadstrafikutredning för att komma med förslag om hur man skall förbättra kollektivtrafiken och därmed miljön. Kollektivtrafiken och då särskilt inom våra storstadsområden har stora personalbekymmer. Många börjar visserligen men alltför många slutar alltför fort. Den oro som ibland förekommer ombord på tunnelbanor, spårvagnar och bussar är naturligtvis en bidragande orsak till att personalen tycker att jobbet blir extra tungt. Genom det tilltagande klotter som skett sprider sig också otrivseln till de resande och vagnarna är inte så fräscha som de resande önskar att de skall vara. I ett sådant läge är det lätt att den resande hellre väljer ett annat resesätt. Vad detta betyder kan var och en förstå. Dels minskar intäkterna för trafikbolagen, dels ökar trängseln på gatorna genom flera bilar och därmed en försämrad miljö. Klottret kostar företagen (samhället) stora pengar. Inom SL:s område beräknar man kostnaden till ca 30 milj. kr. För kollektivtrafiken i är också summorna mycket höga. Härutöver tillkommer som förut nämnts minskningen utav intäkter samt ur samhällets synpunkt kostnader för en utbyggd biltrafik. Vad som erfordras är naturligtvis bättre resurser för polisen att kunna sköta en tillfredsställande bevakning. Andra åtgärder som måste vidtas är en översyn av lagstiftningen. Enligt trafikföretagens och polisens samstämmiga uppgifter är det ofta ett mindre antal ungdomar som svarar för den större delen av själva klottrandet. Påföljden är alltför svag. Det bästa vore naturligtvis med någon form av samhällstjänst. I första hand borde de som klottrat själva få ta bort klottret. Men då måste lagstiftningen ändras. Enligt uppgift kan detta inte utdömas , eftersom den klottrande kanske kommer att klaga på att han får ont i axlarna. Däremot uppstod inte det fenomenet när han klottrade. En översyn måste alltså ske av själva lagen. Polis och vaktpersonal måste få rätt att såväl visitera misstänkta som ta ifrån dem eventuella färgpennor o.d. Enda sättet att få bilisten att gå över till att åka kollektivt är att vi har en bra och attraktiv kollektivtrafik i våra storstadsområden. För att få en sådan måste, utöver nyinvesteringar och utbyggnad av befintlig kollektivtrafik, också åtgärder vidtas ur ordningssynpunkt för att folk skall återfå förtroendet för kollektivtrafiken. Med anledning av vad i motionen anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring i lagstiftningen så att påföljden för den som klottrar blir strängare, 2. att hos regeringen begär förslag till ändring i lagstift- Mot. ningen så att polisman eller vaktpersonal får rätt att visitera klottrare Ju629 och frånta dem deras ev. verktyg.
mot · GC02Ju630 · 1989-01-25 00:00:00 — av () Tjänsteansvaret 1988/89 Ju630643 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K236 hemställs att hos regeringen begär förslag om lagändring, så att motionens intentioner om tjänstemannaansvar genomförs. 1 1988/89.
mot · GC02Ju631 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju631 av m.fl. (c) Kriminalisering vid prostitution Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So514 hemställs att hos regeringen begär att frågan om kriminalisering av de prostituerades kunder skall prövas i enlighet med vad i motionen anförts. () () ()
mot · GC02Ju632 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju632 av m.fl. (fp) Åtgärder mot snatteri Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N316 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bekämpning av snatteribrott. (fp) () () () 1* 1988/89.
mot · GC02Ju633 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju633 av () Tjänsteansvaret Myndigheterna har stor makt över oss. När en myndighetsperson begår ett fel kan det drabba en enskild hårt och det kan vara mycket svårt att få rättelse. Företaget fick sitt goda namn skadat och har lidit stor ekonomisk skada, när en kontrollant från statens veterinärmedicinska anstalt anmälde att fisken var smittad av bakterier. Det var en enstaka fisk som visade hög bakteriehalt i provet, medan de andra var friska. Innehavarna av Lax begärde att man skulle upprepa provtagningen . Flera prover togs utan att man fann några bakterier. Om det första provet som visade på infektion varit korrekt, skulle alla fiskarna varit smittade vid det laget. Innehavarna hävdar att den provtagning där man fann bakterier inte gick rätt till. Kontrollanten tappade den fisk på golvet, som sedan påstods vara smittad. Det går inte att undvika att misstag begås . Men när det visar sig att en myndighetsutövande tjänsteman gjort fel borde han eller hon ha skyldighet att gå ut till offentligheten och söka reparera skadan. I ett fall som detta borde myndigheten friklassa företaget och erkänna att det är troligt att ett fel begåtts och att odlingen varit frisk . Staten bör även ersätta ekonomisk skada som den vållat. En reformering av gällande bestämmelser beträffande tjänsteansvaret är angelägen. Begreppen tjänstefel och, i allvarligare fall, tjänstemissbruk bör återinföras. att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om tjänsteansvaret.
mot · GC02Ju634 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ju634 av och (båda m) När socialdemokraterna efter stark press från bland annat borgerliga politiker och representanter för () och riksföreningen narkotikafritt samhälle (RNS) accepterade att innehav av narkotika för eget bruk skulle straffbeläggas blev resultatet dock endast en papperstiger. Från många håll - bland annat från moderata samlingspartiet - varnades också för att den nya lagen skulle bli utan verkan. Det står allt klarare att lagen måste få en sådan utformning att den kan fungera som ett effektivt vapen i kampen mot narkotika. Straffpåföljden för innehav av narkotika för eget bruk är endast böter. Detta medför att polisen ej kan använda metoder som urin- eller blodprov för att bevisa missbruk hos misstänkt person. Så länge det inte går att bevisa bruk av narkotiska preparat är det också omöjligt att sätta in hjälpåtgärder. Om personen i fråga förnekar bruk kan motsatsen icke bevisas. Härigenom försvåras allvarligt möjligheten att komma till rätta med narkotikaproblemet. Därför bör lagen utformas så att det skapas möjligheter att komma åt konsumtionsledet. Ju fler missbrukare - ju fler langare! Ju färre missbrukare - ju färre langare! Genom att skärpa lagstiftningen vad gäller eget bruk så att påföljden kan bli fängelse ges polisen möjlighet att med hjälp av urin och/eller blodprov påvisa bruk av narkotiska preparat. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om straff för brott mot narkotikastrafflagen. () ()