mot · GD02Sk320 · 1989-01-16 00:00:00 — För de företag som valt att göra normala reserveringar med det egna kapitalet som bas finns därmed ingen extra reserveringsmöjlighet. Den särskilda reserveringsmöjligheten bör komma alla mindre företag till del. Enligt utredningens majoritet bibehålls nuvarande dubbelbeskattning av aktieutdelningar. Dessutom avskaffas det beloppsbegränsade s.k. 70-procentsavdraget för utdelningar. Enligt vår uppfattning bör 70-procentsavdraget bibehållas med en höjning av beloppsgränsen till av aktiekapitalet eller högst . Dubbelbeskattningen bör dessutom successivt slopas. Det bör ske genom avräkning hos den som erhåller utdelning. 4.9 Rättvisa för fåmansföretagen har föreslagit vissa speciella regler för delägare i så kallade fåmansföretag. Förslagen motiveras med den skillnad i beskattning som kommer att gälla för å ena sidan arbetsinkomster och å andra sidan utdelningar och kapitalvinster. Moderata samlingspartiets förslag till lägre marginalskatter medför att det inte behövs spärregler mot skatteplanering genom fåmansföretag. 4.10 Rimlig beskattning av egenföretagare För egenföretagare gäller att vinsten av näringsverksamhet beskattas med de skattesatser som gäller för fysiska personer. Den sänkning av marginalskatterna som genomförs minskar således beskattningen av egenföretagarens verksamhet. gäller att sociala egenavgifter kommer att belasta också den del av egenföretagarens inkomster som är att betrakta som kapitalavkastning. Detta är inte rimligt. En modell för att lindra skatteuttaget kan vara att medge ett schablonavdrag vid beräkningen av egenavgiften. Frågan om egenföretagarnas reserveringsmöjligheter löstes inte av företagsskatteutredningen. Förutom ett generellt förslag om en reserveringsrätt upp till åtta basbelopp redovisades två tänkbara modeller. Den ena modellen innebär att egenföretagare som behöver större reserveringsutrymme skall övergå till att driva verksamheten i handelsbolagsform. Denna lösning förutsätter att handelsbolagen, som av utredningens majoritet föreslås bli dubbelbeskattade skattesubjekt, kan ha endast en ägare. Den andra modellen, en så kallad särskild redovisningsmetod, innebär att samma reserveringsmöjligheter som för bolagssektorn medges. Detta förutsätter att egenföretagaren ändrar sin redovisning så att företagets ekonomi skiljs från den personliga ekonomin. Denna modell är att föredra. Den måste emellertid utformas så att någon dubbelbeskattning icke uppstår och att egenavgiftsuttaget icke ökar. 4.11 Sänkt preliminär B-skattesats Det preliminära B-skatteuttaget bör sänkas från till av föregående års skattskyldighet. Moderata samlingspartiet motsatte sig beslut att hoja och bredda nuvarande mervärdeskatt. Vi avvisar självfallet de ytterligare förslag till momshöjning som regeringen aviserat. Dessutom avvisas förslaget om skärpta energiskatter. En breddning av basen för uttag av mervärdesskatt kan emellertid bli aktuell i samband med anknytning till EG:s inre marknad. Eftersom osäkerheten ännu är stor om hur den framtida indirekta beskattningen inom EG skall utformas är det fel att nu genomföra förändringar av mervärdeskattesystemet. De ökade skatteintäkter som kan följa av en EG-anpassad basbreddning måste enligt vår uppfattning användas för att sänka nuvarande skattesats. En basbreddning som utgår från vad som finns angivet i EG:s så kallade sjätte direktiv skulle medföra en generell sänkning av mervärdeskattenivån från till . Även denna nivå ligger avsevärt över mervärdeskattenivån i flertalet . Energisektorn bör inkluderas i mervärdeskattesystemet. Nuvarande energiskatter bör emellertid helt avskaffas. I stället bör en koldioxidbaserad beskattning av fossila bränslen införas. Förstärkt rättssäkerhet vid beskattningen Den enskilde skattebetalarens rättsliga ställning i förhållande till skattemyndigheterna är i viktiga avseenden alldeles för svag. Det bidrar till att medborgarna får bristande respekt för gällande regler. I en särskild motion föreslår vi väsentliga förändringar i syfte att öka skattebetalarnas rättsäkerhet. 5.1 Tolkningsföreträde för skattebetalarna Även om skattelagstiftningen bör göras tydligare kan oklara situationer uppstå. Om inte lagstiftningen, förarbeten eller tidigare praxis ger klart belägg för hur en fråga skall avgöras bör taxeringen faställas till den skatteskyldiges fördel. Den nuvarande lagen mot skatteflykt, den sk generalklausulen, innebär att den enskilde inte kan förutse hur en viss transaktion kommer att bedömas. Lagen ger upphov till rättsosäkerhet och bör avskaffas. 5.3 Ersättning för kostnader i skattemål Det bör införas en ovillkorlig rätt till ersättning för biträdeskostnader och dylikt för den som vinner ett skattemål. Även i fall där den skattskyldige delvis vinner eller förlorar skall ersättning kunna utgå. 5.4 Skadestånd vi felaktig myndighetsutövning Om en myndighet, som t ex skattemyndigheterna, handlar fel bör den drabbade kunna få skadestånd. Det finns en uppenbar risk att rättsäkeheten kommer i fara vid bruk av bevissäkringslagen. Bestämmelserna om husrannsakan räcker för att agera mot verkliga skattebrottslingar. Bevissäkringslagen bör därför avskaffas. De förbättringar som därmed uppnåddes är emellertid inte tillräckliga. Den skada en skattebetalare faktiskt lidit till följd av felaktigt beslut om betalningssäkring skall ersättas fullt ut. Hjortberg-fall måste undvikas. En uppdragsgivare bör inte kunna åläggas betalningsansvar för preliminärskatter och sociala avgifter om uppdragstagaren vid avtalets ingående är registrerad för betalning av preliminär Bskatt eller för mervärdeskatt. Betalningsansvar skall inte heller gälla ersättning som uppenbarligen är intäkt av jordbruk eller rörelse. Oberoende av konjunkturerna fungerar den svenska arbetsmarknaden dåligt. Utslagningen från arbetsmarknaden är trots den nuvarande högkonjunkturen stor. Antalet nya förtidspensionärer överstiger ökningen av arbetskraften. En stor del av arbetskraften är arbetslös, sysselsatt i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, eller frånvarande på grund av sjukdom eller av andra skäl. Det statistiskt sett goda sysselsättningsläget beror i alarmerande hög grad på nödvändigheten att ersätta frånvarande personal. I realiteten är antalet arbetade timmar nu i stort sett inte högre än 1970, trots att avsevärt många fler personer räknas in i arbetskraften. Det bör införas en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen, så att arbetsgivarna får ett större ansvar för utvecklingen av sjukfrånvaron. Det innebär också att företag som har en låg sjukfrånvaro får lägre kostnader än företag med hög frånvaro. Då kan också problem som förorsakas av brister i arbetsmiljön eller arbetsorganisationen lättare upptäckas och lösas på ett tidigt stadium. Kompensationsnivån i sjukförsäkringen är konstruerad så att sjukfrånvaro inte leder till någon minskning alls av inkomsten. I vissa fall t.o.m. överkompenseras frånvaron. Enligt vår mening bör ersättningen sänkas från nuvarande till av arbetsinkomsten . Arbetsgivarperioden och den sänkta ersättningsnivån kommer också att verksamt bidra till att stävja dagens missbruk av systemet. 6.2 Flexibel arbetstid och semester En sjätte semestervecka bör inte införas genom lagstiftning. Eventuell semester utöver den som är lagstadgad bör fastställas genom avtal. Arbetstidslagstiftningen behöver moderniseras och avregleras. Det krävs mer flexibilitet och valfrihet både för att säkerställa produktionens krav och de anställdas önskemål. Större utrymme måste ges för enskilda arbetstagare och arbetsgivare att själva komma överens om arbetstidens längd och förläggning. Ett sätt att göra det lättare för arbetsgivare och arbetssökande att finna varandra är att ge möjligheter för fristående arbetsförmedlingar vid sidan om den statliga arbetsförmedlingen. Då kan också specialiserade arbetsförmedlingar uppstå. 6.4 Åtgärder inom arbetsrätten I de flesta småföretag finns det goda och naturliga relationer mellan företagaren och de anställda. Det är naturligt att alla som arbetar i ett litet företag strävar efter att företaget skall fungera så bra som möjligt. Företagaren och de anställda kan ofta på ett enkelt och informellt sätt lösa olika problem. uppstår emellertid konflikter som kräver att man måste söka stöd i den arbetsrättsliga lagstiftningen. De som främst fått problem med de arbetsrättsliga lagarna är småföretagare. Storföretagen har lättare kunnat skapa sådana rutiner som lagarna kräver. En småföretagare administrerar inte sin personal - han talar med sina anställda, sade en småföretagare i ett debattinlägg . Arbetstagare bör på samma sätt som han eller hon har rätt att vara med i en facklig organisation också ha rätt att gå ur eller stå utanför en facklig organisation. Detta kallas negativ föreningsrätt. Denna bör, enligt vår mening, lagfästas. Den sk 200-kronors-regeln innebär att en arbetstagare som deltar i en olovlig strejk eller annan olovlig stridsåtgärd inte behöver böta mer än . Det var en summa som infördes . är det ett alldeles för litet belopp för att verka avhållande. De böter som arbetsdomstolen utdömer bör stå i överensstämmelse med den skada som den olovliga konflikten orsakat. Vissa fackliga organisationer kräver att även ensamföretagare skall teckna kollektivavtal. Det är i sigen orimlig ståndpunkt, eftersom hon eller han saknar anställda. Det händer också att fackliga organisationer använder sig av blockadvapnet mot ensamföretagare och företag som bara har familjemedlemmar anställda. Denna form av blockader bör överhuvudtaget inte få förekomma. Det förekommer också att blockad riktas mot företag där ingen av de anställda är eller önskar vara medlem i den fackliga organisationen och ingen heller önskar att arbetsgivaren tecknar kollektivavtal. Det är oacceptabelt. Reglerna för fackliga blockader bör därför omarbetas. Rätten för en facklig organisation att inlägga veto mot att arbetsgivaren utnyttjar ett entrepenadföretag innebär i realiteten rätt för dessa fackliga organisationer att utfärda näringsförbud. Ekonomisk brottslighet bör bekämpas med rättsliga processer, inte genom att de fackliga organisationerna skall få sätta sig till doms över olika företag. Reglerna om facklig vetorätt bör avskaffas. 6.4.4 Ett entydigt arbetstagarbegrepp Arbetstagarbegreppet är centralt. är det emellertid oklart när en uppdragsgivare övergår till att bli arbetstagare. Detta innebär en rättsosäkerhet. Det är också orimligt att man har olika definitioner inom arbetsrätt, skatterätt och i reglerna för att betala socialförsäkringsavgifter. Det är därför nödvändigt att det skapas ett entydigt arbetstagarbegrepp. Alla arbetsgivare som så önskar bör få tillämpa provanställningsformen . Det förutsätter att den nuvarande lagens regler blir generellt verkande. Ett ökat utnyttjande av provanställning är till fördel både för företagen och för de grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. För personer med särskilda svårigheter att få fotfäste på arbetsmarknaden bör dessutom provanställningstiden, under vissa förutsättningar, kunna utsträckas . Reglerna för anställning vid arbetstoppar är besvärliga. I många fall är företag omedvetna om att vissa tillfälligt anställda kan ställa krav på att bli tillsvidareanställda. Det är t.ex. inte möjligt att två somrar i rad anställa en universitetsstuderande om denne också arbetar mellanliggande jul. Den s.k. tvåårsregeln bör upphävas och tillfällig anställning möjliggörs. Turordningsreglerna vid driftsinskränkningar är svåra att följa. Det strikta kravet på att låta anställningstiden vara avgörande medför att företaget kan tvingas säga upp arbetstagare som är viktiga för företagets fortsatta överlevnad. Lagen bör omarbetas så att större hänsyn kan tas till behovet att behålla en personalstyrka som är lämplig med tanke på företagets framtida verksamhet. Vidare bör undantag göras i LAS, så att vissa kategorier av arbetstagare, t.ex. viktiga chefer eller experter, om de själva samtycker, får avstå från tillsvidareanställning. Den praktiska yrkesutbildningen i befinner sig i en kris. Få skolor har möjlighet att ge eleverna utbildning på den typ av avancerad utrustning som många företag utnyttjar. Den starka bindningen till den traditionella skolan gör också att elever som genomgått en vanlig praktisk yrkesutbildning ofta är främmande för den miljö de möter ute på arbetsplatserna. Vi har föreslagit att eleverna skall knytas till ett eller flera företag genom ett slags lärlingsutbildning. Huvudelen av den praktiska undervisningen och handledningen skulle ske ute på företagen. De teoretiska inslagen skall skolan svara för. Den nu pågående, begränsade försöksverksamheten med den yrkesinriktade gymnasieutbildningen är otillräcklig som grund för en reformering av dagens system. Mångå mindre företag skulle vilja ge handikappade arbete på vanliga arbetsplatser. Med det kan endast ske i begränsad omfattning. I stället växer (f.d. Samhällsföretag) ständigt. Dessa statssubventionerade, landstingsstyrda företag är betydelsefulla för svårt handikappade och för personer som kräver en arbetsplats med speciell handledning eller teknisk utrustning. Men för en stor del av de arbetshandikappade vore det bättre om de kunde få arbeta på vanliga arbetsplatser. Moderata samlingspartiet har föreslagit individuella flexibla lönebidrag, som tar hänsyn till den handikappades arbetsnedsättning. Sådana bidrag, vars storlek regelbundet skall omprövas, kan utgå fram till normal pensionsålder eller tills den handikappade kan vara ute på en vanlig arbetsplats. AMS förordar numera denna typ av lönebidrag. Regeringen förhalar emellertid frågan. Flexibla individuella lönebidrag bör införas. Reformera den offentliga sektorn Mer än en tredjedel av arbetskraften arbetar inom den offentliga sektorn. Antalet anställda i kommuner och landsting har ökat kraftigt under 1970och . Trots detta befinner sig stora delar av den offentliga sektorn i kris. Sjukvårdsköerna, daghemsköerna, eftersatt vägunderhåll, bristen på lärare och poliser är bara några exempel på kristecknen inom den offentliga sektorn. Det finns vissa uppgifter som bara statsmakterna kan klara, men stora och viktiga delar av verksamheter i dagens offentliga sektor kan skötas i enskild regi. Detta hindrar inte att en del av verksamheten kan vara offentligt finansierad. Det är nödvändigt att reformera den offentliga sektorn - endast då kan eftektiviteten i hela den svenska ekonomin förbättras. 7.1 Bryt de offentliga monopolen Ökad frihet för näringslivet innebär ökad konkurrens och bättre resursfördelning. Samma gäller med all säkerhet mycket av det som utförs i offentlig regi. Den näringsfrihet och avreglering som kommit den enskilda sektorn till del saknas nästan helt på den offentliga sidan. Näringsfrihet existerar knappt. Regleringar och byråkrati omöjliggör nästan varje form av konkurrens och marknadsstyrning. Avreglera och konkurrensutsätt de nuvarande monopolen. Låt de olika institutionerna bli självstyrande med stor frihet att konkurrera inom vida ramar. Tillåt andra huvudmän än politikersamhället. Det måste skapas former för offentlig finansiering av verksamhet som skeri privat regi, t.ex. genom en sjukvårdsförsäkring som ersätter vårdkostnaden oavsett om det gäller privat eller offentlig vård. Enskilda entreprenörer kan införa nya metoder och tankesätt. Dagens anställda bör få förverkliga sina idéer, drömmar och förslag. Därför måste det ges möjlighet till nyföretagande. Näringsfrihet måste råda även inom denna sektor. Mycket av verksamheten i dagens offenliga sektor kan liknas vid tjänsteföretag. Personalen är ofta den huvudsakliga tillgången i dessa företag. Det är därför företag som ofta lämpar sig för att vara helt eller delvis personalägda. 7.2 Bryt de kommunala konkurrensbegränsningarna bedriver kommunerna en omfattande verksamhet i egen regi. Erfarenheterna från både och utlandet visar att genom utläggning av olika serviceuppgifter på entrepenad till privata företag kan kommunerna dels sänka kostnaderna, dels förbättra servicen för kommuninvånarna. får kommunerna därmed möjlighet att främja framväxten av småföretag som leverantörer och entreprenörer. 7.3 skall inte konkurrera Mångå kommuner och landsting bedriver nu verksamhet i bolagsform. Det är förklarligt, men tyvärr innebär detta att gränsen mellan och privat verksamhet ofta blir oklar. Liknande förhållanden finns även inom den statliga sektorn. Genom subventioner kan därmed offentlig verksamhet direkt konkurrera med privata företag. Det skadar servicesektorns utveckling och kan även leda till lägre tjänsteexport än som annars vore möjligt. Offentliga myndigheter är dåliga exportörer och privata företag går miste om en viktig hemmamarknad och goda referensobjekt, som behövs för att hävda sig på världsmarknaden. Trots att det inte är en uppgift finns det kommuner som gått in som ägare i industri- och entreprenadföretag. I vissa fall gör kommunerna det i uppenbart trots mot domstolar, som förklarat det kommunala ägandet olagligt. I andra fall har kommunerna med skattemedel subventionerat driften av en del krisföretag. Kommuner kan inte långsiktigt förbättra bygdens utvecklingsmöjligheter eller säkra sysselsättningen genom att använda skattepengar för att subventionera företag. Kommunallagstiftningen bör entydigt förbjuda kommuner att engagera sig i normala affärsdrivande företag. Den nya plan- och byggnadslagstiftningen innebär att kommunerna fått ett kraftfullt maktinstrument för att påverka etablering av vissa sorters kommersiell verksamhet. Vi anser inte att kommunerna bör ha möjlighet att förbjuda eller ytbegränsa livsmedelshandeln med hänsyn till, som det heter, lämplig samhällsutveckling. Även i flera andra avseenden innebär den nya lagstiftningen att rättssäkerheten minskar. Det är därför nödvändigt att lagstiftningen revideras. Konkreta yrkanden vad gäller flera av de i motionen berörda områdena framförs i separata parti- och kommittémotioner. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående marknadsekonomi,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående utformningen av lagar och regler med hänsyn till möjligheterna att starta nya företag,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående utvärdering av konsekvenserna av lagförslag,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående myndigheters krav på uppgiftslämnande från företag,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de mindre och medelstora företagens betydelse för den ekonomiska utvecklingen i ,2] [att beslutar att uttaget av arbetsmiljöavgift skall upphöra fr.o.m. ,'] 1. att hos regeringen begär förslag med innebörden att arbetande kapital i mindre och medelstora företag undantas från förmögenhetsskatt fr.o.m. , 2. att beslutar att den s.k. begränsningsregeln för uttag av förmögenhets- och inkomstskatt vid taxering skall faställas till , 3. att hos regeringen begär förslag med innebörden att arbetande kapital i mindre och medelstora företag undantas från arvsoch gåvobeskattning i enlighet med vad som i motionen anförs, 4. att hos regeringen begär förslag om att regeln om reduktion för företagsförmögenhet skall gälla även för successiva överlåtelser vid gåvobeskattning, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående reserveringsmöjligheter för små företag, 6. att hos regeringen begär förslag med innebörden att det s.k. 70-procentsavdraget vid aktieutdelningar bibehålls samt att beloppsgränsen höjs till av aktiekapitalet eller högst , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående successivt slopande av dubbelbeskattningen av aktieutdelningar, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående spärregler vid beskattning av fåmansföretag, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående reserveringsmöjligheter för egenföretagare, 10. att hos regeringen begär förslag till sänkning av det preliminära B-skatteuttaget i enlighet med vad i motionen anförts, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående privat verksamhet inom det som är offentlig sektor,1] [att hos regeringen begär förslag till ändringar i kommunallagstiftningen i syfte att förhindra kommunala engagemang i normala affärsdrivande företag i enlighet med vad i motionen ' 1989/90:Fi704 2 1989/90:N 206 ' 1989/90:K213