mot · GC02Ub233 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub233 av m. fl. (fp) Vuxenutbildningen Med stor sannolikhet kommer vuxenutbildningen att spela en ännu större roll i utbildningsväsendet än den gör . I ett dynamiskt samhälle, som både vill behålla sin position som avancerat industri- och tjänsteland och fördjupa sin demokrati, kommer behovet av system som medger återkommande utbildning, för att inte säga ständigt lärande, att vara växande. Det är ett fascinerande faktum att de ideal och i stor utsträckning också de praktiska lösningar som folkbildningens pionjärer arbetade för, är minst lika relevanta i dagens utbildningsdebatt, som när de först formulerades. Det är mot denna bakgrund ägnat folkbildnings- och vuxenutbildningsfrågorna omfattande intresse. Vi förvaltar en stor tradition. Många av föregångsmännen och -kvinnorna i studieförbunden och i folkhögskolerörelsen var liberaler och frisinnade, liksom många av dem som startade privata utbildningsinstitutioner av olika slag. Åtskilliga av dagens högskolor startades som enskilda utbildningsanstalter. är det så att många människor som är verksamma på detta falt, och då även i den kommunala vuxenutbildningen, har sin politiska hemvist hos . Mot denna historiska bakgrund är det naturligt att vi har sett som en av våra uppgifter att i vuxenutbildningsdebatten också påminna om den utbildning av vuxna som äger rum inom företag och förvaltning i form av personalutbildning. Det finns all anledning att ha med de insatserna som i volym överstiger den skattefinansierade vuxenutbildningen exklusive högskolan i bilden vid diskussioner om utformningen av och prioritieringar inom morgondagens vuxenutbildning. I ett längre perspektiv skulle vi vilja se bl. a. följande utvecklingstendenser förverkligas: Effektivare metoder att nå korttidsutbildade och andra grupper med särskilt stora behov av vuxenutbildning. Bättre samarbete mellan gymnasieskola och vuxenutbildning. Levande debatt om arbetsfördelningen mellan AMU, högskolan, den kommunala ungdomsskolan, studieförbund, folkhögskolor och personalutbildningen för att åstadkomma ett effektivare resursutnyttjande utan att för den skull en stimulerande tävlan på vissa områden hindras. - Pedagogisk utveckling i alla delar av vuxenutbildningssystemet. Inte minst i ett internationellt perspektiv är det viktigt att den svenska vuxenutbildningen fungerar väl. Att kontinuerligt sörja för arbetskraftens kompetensutveckling kommer att vara en mycket viktig konkurrensfaktor i framtidens värld. Om vi skall lyckas i den ambitionen krävs både kreativitet och resurser. 1 budgetalternativ sker en större satsning på vuxenutbildning . I regeringens budgetförslag finns emellertid vissa anslag, t. ex. bidrag till viss central kursverksamhet riktat till ett antal intresseorganisationer, som vi inte finner särskilt angelägna, varför vårt budgetalternativ på vuxenutbildningsområdet också innehåller vissa besparingar. Två viktiga uppgifter för vuxenutbildningen är enligt att ge människor möjlighet att i vuxen ålder kompensera brister i tidigare utbildning samt att erbjuda människor kompetensökning inom sina yrken. Utvecklingen går så snabbt på nästan alla områden, att de flesta människor har behov av fortbildning och vidareutbildning återkommande. Det är viktigt, att det fria och frivilliga folkbildningsarbetet inte begränsas till sitt innehåll och sin inriktning. Många människor saknar anknytning till någon folkrörelse. Även för dem skall studiecirkelns studieform vara tillgänglig. Därför måste studieförbunden också slå vakt om den verksamhet som erbjuder allmänheten cirkelstudier och tillgång till andra kulturaktiviteter. Många av de verkligt korttidsutbildade hör just till dem, som inte har kontakt med folkrörelser. 1 denna motion föreslår åtgärder, som innebär viss omfördelning av resurser i förhållande till vad regeringen föreslår. föreslår att en försöksverksamhet skall genomföras inom komvux, så att några kommuner erbjuds pröva nya vägar för bl. a. uppsökande verksamhet och speciella ekonomiska och pedagogiska insatser. föreslår att i grundskoiekurserna inom grundvux/komvux åter införs femgradig betygsskala. anslås för uppsökande verksamhet på arbetsplatser och i bostadsområden. Det innebären väsentlig omprioritering i förhållande till regeringens förslag att anslå . enbart för uppsökande verksamhet på arbetsplatser. föreslår att bidraget för studiecirklar i glesbygd höjs från . föreslår ökad satsning på de s. k. högschablontimmarna dels så att deras andel ökar till av antalet studietimmar, dels så att höjning av bidraget enbart sker för högschablontimmarna och ej för lågschablontimmarna. föreslår att kursplanebundna universitetscirklar åter skall få statsbidrag. föreslår att undervisningen för invandrare i svenska språket skall kunna göras mer flexibel och anpassad till de studerandes studievana. anslås till folkhögskolorna utöver Regeringen vill finansiera bidragen till nytillkomna folkhögskolor genom att övriga folkhögskolor får minskade resurser, vilket anser är en felaktig princip. har en kommun kunnat omfördela de av länsskolnämnden fastställda s. k. kommunramarna (med tillgängliga undervisningstimmar för olika utbildningnivåer) med högst (minskning eller ökning). Denna regel ger enligt alltför begränsade möjligheter till omfördelning. Regeringen föreslår nu att vaije kommun ges rätt att omfördela även om av en kommunram därmed överskrids. föreslår, att kommun ges rätten att under redovisningsåret själv omfördela undervisningstimmar mellan kommunramarna. Den flexibilitet, som därmed uppnås, är till fördel för en kommuns möjlighet att anpassa verksamheten till det aktuella behovet. har tidigare föreslagit, att en försöksverksamhet knuten till komvux skall genomföras i ett antal kommuner, innebärande, att komvux prövar nya vägar för uppsökande verksamhet och riktade ekonomiska och pedagogiska insatser. Syftet skall vara att stimulera korttidsutbildade till sådana studier som motsvarar normal genomgång av högstadium/gymnasieskola. Sådan utbildning skall vara kostnadsfri. Försöksverksamheten bör också innebära rätt för kommun att för vissa komvux-kurser uttaga kursavgifter av de studerande eller deras arbetsgivare. Det kan t. ex. innebära att utbildningen finansieras av de s. k. förnyelsefonderna, om vilka beslutade (prop 1984/85:86). Förslaget har inte vunnit bifall. Vi anser, att en sådan försöksverksamhet nu är mer angelägen . Högkonjunkturen har gjort att de som behöver extra stimulans för att studera vid komvux lätt glöms bort, eftersom de nu har relativt lätt att få arbete. Vi föreslår att försöksverksamheten erbjuds kommunerna och att antalet kommuner som får tillstånd att bedriva försöken fastställs av regeringen sedan intresset för sådan verksamhet inventerats. Betygssystem inom grundvux/komvux har beslutat ersätta den femgradiga betygsskalan för grundskolekurser inom grundvux/komvux med betygen godkänd och icke godkänd. Det är ett rättvisekrav för såväl elever i vuxenutbildning som elever i att det tidigare betygssystemet åter införs även inom den kommunala vuxenutbildningen. Beslutet att avskaffa betygen innebär också att en särskild kvotgrupp måste inforas för de elever som önskar läsa vidare i gymnasieskolan. Den åtgärden behövs inte om tidigare betygssystem återinföres. De särskilda hänsyn som bör tagas vid intagning av vuxenstuderande i gymnasieskolan kan tillgodoses av intagningsnämnderna under beteckningen fri kvot. beslut om betygen innebär risk för att elever som en gång börjat studera i den kommunala vuxenutbildningens grundskolekurser alltid kommer att tillhöra ett eget utbildningssystem. Det var knappast meningen, när man ville vidta åtgärder för att överbrygga utbildningsklyftan mellan generationerna. En av de viktigaste uppgifterna för studieförbunden är att erbjuda studier för korttidsutbildade. Genom uppsökande verksamhet i bostadsområden och på arbetsplatser kan man nå människor, som behöver extra stimulans för att komma igång med studier. De studieförbund som bl. a. genom sina medlemsorganisationer har etablerad kontakt med de flesta arbetsplatser bör ha tillräckliga resurser för att utan extra statsbidrag verka på arbetsplatserna. anser att visst extra bidrag kan behövas för insatser på arbetsplatser med få medarbetare, men att regeringen föreslår ett alltför stort belopp för denna typ av uppsökande verksamhet. I bostadsområdena finns de korttidsutbildade, som inte nås av några insatser på arbetsplatser invandrarkvinnor, arbetslösa, sjukpensionärer m. fl. Även för deras behov av allmännelig bildning har bildningsorganisationema ansvar. En av de grupper som behöver särskild stimulans för att komma igång med studier är de s. k. funktionella analfabeterna. Studieförbunden bör i sin verksamhet både på arbetsplatser och i bostadsområden göra särskilda insatser för att nå dem med erbjudande om studier. Regeringen föreslår att . anslås för planering och genomforande av uppsökande verksamhet på arbetsplatser (E5 Vuxenstudiestöd m. medan inga särskilda medel anvisas för uppsökande verksamhet i bostadsområden. föreslår, att totalt . anslås för uppsökande verksamhet både på arbetsplatser och i bostadsområden i syfte att nå dem som allra bäst behöver extra stimulans för att påbörja studier. Tilläggsbidrag inom s. k. fria resursanvändningen För studiecirklar inom den s. k. fria resursanvändningen föreslår regeringen att tilläggsbidraget höjs från . föreslår att tilläggsbidraget även för /90 utgår med . Det innebär en besparing på . Till studiecirklar inom de kommuner som ingår i stödområdena A, B och C enligt bestämmelserna om regionalpolitisk! stöd föreslår regeringen oförändrat tilläggsbidrag med . för vaije studietimme. anser, att det är angeläget att underlätta studieverksamhet i glesbygd. Därför föreslår vi att bidraget höjs från . Vi föreslår därför att . anslås för denna höjning. beräknar att det totala antalet studietimmar i studieförbundens regi för /90 kommer att uppgå till 10 546000. Regeringen utgår i sina budgetberäkningar . anser, att SÖ:s prognos bör vara utgångspunkt för beräkning av bidragsbehovet. Regeringen föreslår att 6 erhåller det högre schablonbidraget (av studietimmarna enligt SÖ:s prognos). anser, att den ursprungliga fördelningen mellan hög- och lågschablontimmar resp bör gälla. Därför föreslår att ca () erhåller det högre schablonbidraget. Det innebär att föreslår ca utöver regeringens förslag. beräknas därvid erhålla det lägre schablonbidraget. Regeringen föreslår att det högre schablonbidraget räknas upp med . samt att det lägre schablonbidraget höjs med . stöder förslaget om höjning av det högre schablonbidraget men prioriterar höjning av andelen högschablontimmar högre än höjning av det lägre schablonbidraget. Därför föreslår vi att hela den av regeringen föreslagna höjningen tillförs det högre schablonbidraget medan det lägre schablonbidraget även för /90 erhåller statsbidrag med . Regeringen föreslår att antalet timmar med det högre schablonbidraget försöksvis skall ligga fast 1992. Just därför bör SÖ:s prognos för antalet studietimmar vara utgångspunkt. 1 propositionen föreslås också att SÖ skall ha möjlighet till omfördelning , för det fall något studieförbund minskar sin verksamhet eller mer. Regeringen föreslår också att SÖ skall bedöma om skäl finns att () bör få bidrag för fler högschablontimmar än vad som eljest kan utgå enligt bestämmelserna. Vi anser, att den möjligheten bör gälla även de övriga mindre studieförbunden , , bildningsverksamhet och . beslutade att s. k. universitetscirklar, sorn foijer av högskolemyndighet fastställda kursplaner, inte skulle vara statsbidragsberättigade. För människor i mindre orter och i glesbygd var universitetscirklar en utmärkt möjlighet att följa vissa högskolekursers kursplaner. Vi anser, att kursplanebundna universitetscirklar åter bör berättiga till statsbidrag. Undervisning för invandrare i svenska språket I de åtgärder som vidtas för att förbereda invandrare för ett normalt liv i det svenska samhället ingår undervisning i svenska språket . Denna undervisning förläggs till i regel . Maximalt får undervisning bedrivas med . För vissa invandrare kan ett sådant schema säkert vara lämpligt, men många finnér denna studieetapp alltför långdragen och påfrestande. anser, att större flexibilitet bör finnas när invandrares studier i svenska språket organiseras. Många flyktingar är välutbildade och har stor träning i att snabbt absorbera nya kunskaper. Därför bör möjlighet till koncentrerad Sfi-undervisning finnas så att t. ex. de invandrare som så önskar kan undervisas upp till . anser, att de nytillkomna folkhögskolornas verksamhet inte skall belasta övriga folkhögskolor genom minskning av deras resurser. Därför är vi negativa till regeringens förslag att omfördela bidragsresurserna mellan folkhögskolorna genom att varje folkhögskolas garanterade bidragsveckor minskas . föreslår att stödet till folkhögskolorna ökas med ca /90. Det motsvarar en ökning av statsbidraget med 7000000 i förhållande till regeringens förslag. Bidrag till viss central kursverksamhet Under anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet (C7) lämnas bidrag till ett antal intresseorganisationer med kursverksamhet i egen regi i ämnen som samhällskunskap, nationalekonomi, psykologi, svenska, matematik och produktionsteknik. anser att denna typ av kursverksamhet kan finansieras utan särskilda statsbidrag. bör därför utgå ur budgeten. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommuns rätt att under redovisningsåret själv omfördela undervisningstimmar mellan de s. k. kommunramarna, 2. att beslutar att hos regeringen begära att en försöks verksamhet inleds inom komvux-organisationen i ett antal kommuner innebärande intensifierad uppsökande verksamhet och särskilda ekonomiska och pedagogiska insatser för att stimulera korttidsutbildade till studier samt möjlighet att finansiera uppdragsutbildning med medel från förnyelsefonder liksom möjlighet att avgiftsbelägga vissa komvux-kurser, 3. att beslutar att med ändring av sitt tidigare beslut återinföra en femgrad ig betygsskala för grundskolekursema inom komvux (grundvux), 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att med utgångspunkt från prognos om totalt anslå det högre schablonbidraget till 7 , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att höja det högre schablonbidraget med . och att bibehålla det lägre schablonbidraget . 6. att under anslaget C4, Bidrag till studieförbunden m.m., anslår . utöver regeringens förslag att fördelas med . för uppsökande verksamhet och . för utökning av tilläggsbidraget i stödområdena A, B och C, samt för det särskilda tilläggsbidraget för studietimmar inom den fria resursanvändningen anslår . mindre än vad regeringen föreslagit, 7. att beslutar att kursplanebundna universitetscirklar skall berättiga till statsbidrag, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till koncentrerad undervisning i svenska språket för invandrare, 9. att under anslaget C6, Bidrag till driften av folkhögskolor, anslår , motsvarande , utöver vad regeringen föreslagit, 10. att under anslaget C7, Bidrag till viss central kursverksamhet anslår . mindre än vad regeringen har föreslagit och därmed avskaffar detta anslag, [att under anslaget E5, Vuxenstudietöd m. m., anslår . mindre än vad regeringen föreslagit1]. () () () () () 1 1988/89: Sf403