mot · GD02Sk24 · 1989-11-28 00:00:00 — - Avdraget för resa med bil höjs med /mil för körsträckor upp till 1 och med /mil för körsträckor över 1 . De nya reseavdragen blir således /mil oberoende av körsträcka. - Avdraget för resa med motorcykel höjs med /mil till /mil för körsträckor upp till 1 och med /mil för körsträckor över 1 . De nya reseavdragen blir således /mil oberoende av körsträcka - Avdraget för resa med moped höjs med /mil till /mil. - Avdraget för resa med cykel höjs med till . Såvida propositionens förslag om höjda bensinskatter med /liter ut- Mot. över förslag (blyad bensin) vinner bifall föreslår vi som Sk24 kompensation att reseavdragen för resa med bil höjs med ytterligare /mil d.v.s. till nivån /mil oberoende av körsträcka. Avdrag för övriga fortskaffningsmedel höjs i paritet med bilavdraget. Utöver dessa förslag föreslår vi en regeländring så att reseavdrag ej skall nedsättas då ersättning erhållits av medpassagerare. Detta för att gynna samåkning. 7.3 Propositionens övriga förslag under inkomst av tjänst Propositionen upptar utöver de förslag som ovan kommenterats bl.a. slopad skattefrihet för endagstraktamenten och skärpt beskattning av anställdas förvärv av värdepapper. Våra förslag överensstämmer med propositionen i dessa delar. 1990 genomförs nästa allmänna fastighetstaxering av småhus. En provvärdering utifrån marknadsvärden har presenterats. Den visar att marknadsvärdena, sedan föregående taxering, i genomsnitt stigit motsvarande en upptaxering med . Stora mellanregionala och inomregionala skillnader föreligger dessutom. Skogslänen får i genomsnitt en lägre ökning av taxeringsvärdena än övriga län. kan dock skärgårdsbefolkning och permanentboende i övriga turisttäta områden få vidkännas mycket stora taxeringsvärdesökningar till följd av stigande priser på det omkringliggande fritidsboendet. Storstadslänen får den största genomsnittliga ökningen. Inom länen stiger taxeringsvärdena mest i koncentrationsorterna och i attraktiva områden. Höjda taxeringsvärden tillsammans med i övrigt skärpta beskattningsregler för boendet och minskade värden av underskottsavdrag till följd av marginalskattesänkningarna kan komma att för många medföra ett alltför kraftigt kostnadstryck. Den grundläggande förutsättningen för en social bostadspolitik, att alla skall kunna få en bostad till rimlig kostnad i en god miljö, riskerar därmed att hotas. Det är enligt vår mening nödvändigt att den kommande taxeringen inte leder till kraftigt ökade ekonomiska påfrestningar för småhusägarna i form av höjda skatter och avgifter. Det är därför motiverat med justeringar beträffande villabeskattningen. har förelegat en osäkerhet beträffande huruvida regeringen avsett att lämna förslag för att mildra skatteuttaget på småhus . tog därför i skatteutskottet ett initiativ för att anhängiggöra frågan i . Innebörden var att det är nödvändigt att effekterna av fastighetstaxering genom höjd beskattning helt eller delvis neutraliseras. Regeringen föreslår , i föreliggande proposition, att progressiviteten i schablonbeskattningen slopas och att intäktsprocenten sätts till . slaget tillgodoser det krav vi ställt i skatteutskottet. Vi instämmer i propositionens förslag i denna del. Det är ett samhällsintresse att energibesparande åtgärder kommer till stånd. De bör därför premieras. har krävt att ett stöd till energibesparande åtgärder skall återinföras. Sådana åtgärder medför att taxeringsvärdet höjs. Vi begär av regeringen förslag till hur den ökande statliga fastighetsskatten till följd av denna taxeringsvärdeshöjning, med avseende på energibesparande åtgärder, kan reduceras i den löpande bostadsbeskattningen. Regeringen bör återkomma till med förslag om detta med ikraftträdande vid taxering. 8.2 Övriga förslag inom fastighetsbeskattningen Neutralitet mellan olika upplåtelseformer måste eftersträvas. Sänkta marginalskatter medför automatiskt minskat värde av ränteavdragen i småhus och bostadsrätter avseende privata lån. För att åstadkomma neutralitet bör därför den garanterade räntan för hyres- och bostadsrättshus som uppförts eller byggts om med stöd av statliga lån höjas. Förslag med denna innebörd läggs fram i regeringens proposition 1989/90:49. Vi hänvisar för vidkommande till motion 1989/90:Bo. För att åstadkomma neutralitet med den ökande löpande beskattningen av småhus bör också fastighetsskatten för hyreshusen höjas i motsvarande mån. Vi instämmer i den föreliggande propositionens förslag att underlaget vid beräkning av statlig fastighetsskatt skall höjas från till av taxeringsvärdet för hyreshusenheterna. Propositionen föreslår också en uppjustering av gränserna för uttag av statlig förmögenhetsskatt. Denna åtgärd är framför allt av betydelse för boendet. Förslaget bidrar till neutraliteten mellan upplåtelseformerna genom att småhusbeskattningen lindras. Vi instämmer i propositionens förslag i denna del. Basbreddningar under inkomst av kapital I propositionen föreslås att den skattepliktiga andelen av reavinst på aktier som innehafts eller längre höjs från till . Avdragsrätten för reaförluster höjs också från till . Reavinst på aktier som innehafts än skall emellertid även i fortsättningen beskattas till . De nya reglerna kan schematiskt visas enligt följande. <2 år >2 år har tidigare krävt avskaffande av tvåårsregeln d.v.s. också på korta reavinster. Ett sådant förslag skulle ha inneburit en snabbare anpassning till de regler som av RINK föreslagits . framlagda förslaget innebär dock en viss ökad likformighet mellan korta och Mot. långa reavinster även om riktningen går mot en förhöjd beskattning. get är en övergångslösning. Därför bedömer vi att det kan godtas. Inför arbetet med skattereformens andra steg bör undersökas möjligheterna att i beskattningshänseende likställa aktiefonder och enskilda småaktieägare. har härvidlag tidigare nämnt möjligheten att införa s.k. personliga investeringskonton. Detta bör ges regeringen till känna. Propositionens förslag innebär att det allmänna avdraget för pensionsförsäkringspremie minskas från ner till . Avdragsbegränsningen skall endast gälla privata pensionsförsäkringar, ej tjänstepensionsförsäkringar. Avdragsbegränsningen föreslås omfatta de avgifter som erläggs under och avser taxering. Motiveringen till förslaget är att avsättning till privat pensionsförsäkring blir extra lönsamt inför en kraftig skattesänkning eftersom avdrag medgetts mot den rådande marginalskattesatsen, medan beskattning vid utbetalningstillfället skulle komma att i de flesta fall ske till en betydligt lägre skattesats. tillstyrker den föreslagna förändringen. 10.1 Mervärdesskatt på vatten, avloppsrening och sophämtning Propositionen föreslår att mervärdesskatt skall tas ut vid tillhandahållande av vatten, avloppsrening samt för tjänster som avser avloppsrening och sophämtning. Dessa tjänster är momsbefriade. Förslagen föreslås träda i kraft . Förslagen skulle komma att innebära ökade boendekostnader. Såväl tjänster förknippade med boendet som tillgång till vatten tillhör nödvändighetskonsumtionen och borde därför skäligen kunna åtnjuta en lägre skattesats. Det samlade resultatet av olika beskattningsförändringar måste emellertid vara den överordnade beslutsgrunden i sammanhanget. samlade förslag på boendesidan medför såväl som 1991 en mer återhållsam beskattning än det förslag som företrädare för regeringen och enats om avseende finansieringen av skattereformen. Vi bedömer därför att propositionens förslag kan tillstyrkas i denna del. 10.2 Mervärdesskatt på serverings- och hotelltjänster På serverings- och hotelltjänster utgår den reducerade momsen av ordinarie skattesats. Propositionen föreslår nu att reduceringsreglerna slopas . Ordinarie moms skall således i fortsättningen utgå på serverings- och hotelltjänster. Av likformighetsskäl utvidgas skattskyldigheten till att också omfatta tillhandahållande av kost åt personal. Vi vill i denna fråga anföra följande. De nämnda tjänsterna främjar kultur och gemenskap i samhällslivet. Hotell- och restaurangtjänsterna är också viktiga för samhällsekonomin. En stark turistnäring stärker bytesbalansen mot utlandet. Bytesbalansen uppvisar ett betydande underskott och tendensen är vikande. Det s.k. turistnettot står därvidlag för en av de största minusposterna. Turismen är också viktig för regionalpolitiken. Näringen står för en betydande del av sysselsättningen i glesbygdsområdena. Näringen har också en stor framtidspotential som komplement och alternativ till mer traditionella näringsgrenar i dessa områden. Av dessa skäl avvisar vi propositionens förslag i denna del. 10.3.1 Mervärdesskatt på energi I propositionen föreslås betydande förändringar i formerna för beskattning av energiområdet. Förslaget innebär att hela energiområdet, med undantag för flygfotogen och flygbensin, beläggs med mervärdesskatt. För värme producerad i fjärrvärmeverk skall dock ingen moms tas ut . Punktskatterna på elkraft sänks generellt med /kWh för såväl hushållen som industrin. Därutöver sänks skatten med ytterligare /kwh för hushåll i kommuner i norra . Detta innebär att elskatten för hushåll uppgår till /kWh i dessa kommuner och /kWh för övriga kommuner. För industrin uppgår elskatten till /kWh. I propositionen föreslås vidare att skatten på oblyad bensin höjs med /l resp /l för blyad bensin samt att kilometerskatten höjs för lätta personbilar med /mil. För icke mervärdesskattepliktiga innebär detta att bensinpriset totalt stiger med ca /l för blyfri bensin och /l för blyad bensin. Enligt förslaget skall förändringarna i punktskatterna för el, kilometerskatten samt införande av mervärdesskatt ske medan bensinskatten höjs från . Enligt vår mening är det val av finansieringsform som socialdemokraterna och enats om i de överläggningar som föregått propositionen inte acceptabelt ur vare sig fördelningspolitisk eller energi- och miljöpolitisk synvinkel. Förslaget om att momsbelägga energiområdet är en uppenbar eftergift för från regeringens sida. De propåer om moms på energi som tidigare framförts har avvisats av socialdemokraterna. I proposition 1983/84:28 om energibeskattningen anför föredraganden omfattande argument mot införande av moms. I propositionen understryks svårigheterna att kombinera moms med punktskatter, de minskade möjligheterna att styra energianvändningen inom industrin, problem för skatteadministrationen m.m.. ganden konstaterar också att övergången till mervärdesskatt på energi Mot. skulle allvarligast drabba låginkomsttagare som företrädesvis bor i hyres- Sk24 I det nu föreliggande förslaget argumenteras i det närmaste på ett helt motsatt sätt och kraven på likformighet i skattesystemet har helt fått bestämma förslagens utformning. De invändningar föredraganden reste 1983 gäller uppenbarligen inte 1989. Några hänsyn till hur förslagen drabbar enskilda hushåll tas heller inte. De beräkningar som genomfördes inför skatteutredningarna visar också att införande av moms innebär att kostnaderna övervältras från industrin till hushållen. Enligt vår mening kan således inte förslaget om införande av energimoms accepteras. Förslaget skulle innebära att möjligheterna att uppfylla fastlagda energi- och miljöpolitiska mål kraftigt försvåras. Utrymmet för miljöavgifter och en offensiv miljöpolitik skulle minska. Energimoms innebär även att kostnader som bärs av konsumenterna i utlandet vältras över på de svenska konsumenterna. Den drabbar framför allt boendet som också genom ökade andra pålagor får bära en stor del av skatteomläggningen. Ökade boendekostnader medför behov av ökade bostadssubventioner, vilket ökar transfereringarna i ekonomin. Förslagen till omläggningen av energibeskattningen innebär även att möjligheterna för biobränslen kraftigt försämras, eftersom någon skatt inte utgår vid användningen av dessa bränslen. Ur dessa synpunkter tillvaratar inte förslaget de positiva möjligheter för landsbygdsutveckling, jordbruksnäring och miljöpolitik som en utveckling av dessa bränslen skulle kunna medverka till. Förslaget innebär tvärtom ett direkt hot mot den utveckling för biobränslenas del som redan kommit till stånd. Den regionalpolitiska kommittén har också föreslagit att biobränslen skall undantas från mervärdesskatt om energiområdet skulle momsbeläggas. Förslaget om införande av moms på energi måste således avslås och punktskatterna på energi anpassas därefter. Enligt vår mening bör det istället vara så att skatte- och avgiftsuttaget på energi bygger på miljöanpassad punktbeskattning kombinerad med miljöavgifter och en koldioxidskatt som gynnar effektiviseringar och inhemsk förnybar miljövänlig energi. Belastningen på olika energislag måste därefter anpassas efter vilka möjliga alternativ som står till buds. Detta innebär att någon ökad skattebelastning på bensin inte bör ske utöver vad ett införande av en generell koldioxidskatt motiverar och att förändringarna i kilometerskatten anpassas till detta. Vårt förslag till finansieringen av skattereformens första steg 1990 innebär att det inte finns något behov av att inordna energiområdet i mervärdesskattesystemet. Därför bör en eventuell systemförändring samordnas med kommande energi- och miljöpolitiska beslut. Det är anmärkningsvärt att socialdemokraterna och valt att som del av finansieringen välja att energiområdet inordnas i mervärdesskattesystemet med hänsyn till att miljöavgiftsutredningens förslag på detta område remissbehandlas. Utredningen är avsedd att ligga till grund för ett förslag till ny inriktning av energibeskattningen, och ett införande av moms på energi föregriper därmed ett sådant beslut. energi är dessutom en systemförändring som bör samordnas med kommande Mot. energi- och miljöpolitiska beslut. I annat fall riskeras fastlagda energi- och Sk24 Den förändrade energibeskattning vi föreslår bygger på de beslut som avses fattas om förändringar i miljö- och energibeskattningen genom att en koldioxidskatt införs. De förslag till förändringar som här presenteras är anpassade efter detta. 10.3.2 Skatt på koldioxidutsläpp exkl bensin Vi föreslår att nuvarande punktskatter justeras på ett sådant sätt att skattesatserna för olja, kol och naturgas motsvaras av en koldioxidskatt på per kg koldioxid kombinerat med en halvering av nuvarande punktskatter. Detta bör vara utgångspunkt för de förändringar i energibeskattningen som måste genomföras som ett led i finansieringen av marginalskattesänkningen. Ökning av skattebelastningen enligt vårt förslag innebär att skatten på olja ökar med /m3, kol /ton, naturgas /och gasol /ton i jämförelse med nuvarande punktskatter. 10.3.3 Införande av koldioxidskatt på bensin med /kg utsläpp koldioxid Vi föreslår att en koldioxidskatt införs med /kg utsläpp koldioxid. Detta motsvarar en bensinskattehöjning med /l, vilken är mindre ökning per liter än med socialdemokraternas och förslag. Enligt vår mening bör skatten på el tas ut i produktionsledet enligt samma principer som gäller för den särskilda vattenkraftsskatt som tas ut resp. de /kWh som tas ut på kärnkraftproducerad el. anser vi att skatten i användarledet bör avskaffas. Vi avser att återkomma till detta spörsmål i samband med propositionen om utformningen av skattereformens andra steg 1991. Skatteuttaget bör dock anpassas efter denna inriktning och en uranskatt tas ut med /kWh på producerad el i producentledet, vilket motsvarar /kWh tillfört bränsle. Elproduktion med kärnkraft motsvarar ca i producentledet. Antalet skattskyldiga är 4 st. Den särskilda uranskatten bör därför höjas med /kWh. Vi föreslår vidare att - i avvaktan på en helt förändrad elproduktionsbeskattning - spillvärmen vid bränslebaserad elproduktion, exkl. kärnkraft vid elproduktion med gasturbiner, beskattas. Tekniskt innebär detta att restitution för bränsleskatten endast medges för den del som avser elproduktion. Vårt förslag till energibeskattning innebär att nuvarande punktskatter kan bibehållas. För de enskilda hushållen innebär detta en minskad belastning jämfört med propositionens förslag. Av regionalpolitiska skäl bör dock en generell sänkning medges med /kWh i de kommuner där skattesatsen är /kWh för hushåll resp /kWh för industrin, vilket kompenserar de höjningar på elpriset uranskatten kan leda till. Producenter med mycket vattenkraft i systemet får här en stark konkurrensfördel och behöver inte höja priset i motsvarande mån. Detta innebär att industrin i dessa områden inte får någon ökad belastning av elkostnader. Våra förslag innebär att belastningen på den elintensiva industrin inte ökar i nämnvärd omfattning. Det är emellertid angeläget ur effektivitetssynpunkt att dessa regler ändras. Vi återkommer med förslag om detta i andra sammanhang. Våra förslag medför även att skattefrihet för biobränslen, vind, sol etc. medges. Detta innebär att dessa energislag får en kraftigt stärkt konkurrenskraft. För att åstadkomma balans mellan kilometerskatten och det ökade skatteuttaget på bensin föreslås att kilometerskatten höjs med per mil för lätta personbilar. Vårt förslag om höjd oljeskatt innebär också en skattebelastning av motorbrännolja med /liter. Med hänsyn till vår betydligt lägre höjning av bensinskatten höjs således också kilometerskatten i betydligt mindre omfattning än enligt propositionens förslag. 10.3.8 Tidpunkten för energibeskattningen Vi anser att ovan redovisade förslag till förändringar av energibeskattningen bör genomföras i ett sammanhang . 10.4 Försäljningsskatt på motorfordon Propositionen föreslår bl.a. att försäljningsskatt skall tas ut för lastbilar med skåpkarosseri samt för bussar, om totalvikten är högst . Detta innebär en höjning av viktgränsen med . Vi anser propositionens förslag motiverade och tillstyrker därför dessa. Propositionen föreslår att rätten till avdrag för avsättning till allmän investeringsfond avskaffas för företag med bokslut per eller . Såvida regeringen beslutat om tillstånd att ianspråktaga framtida avsättningar skall sådan rätt föreligga för företag som omfattas av tillståndet. 1 öi belopp sorn avsatts taxering föreslås att tillägget då fonden återförs till beskattning höjs från av beloppet till . För redan gjorda avsättningar skall även i fortsättningen gälla de riktlinjer sorn ges i frisläppsförordningen. Frisläpp har omfattat fonder avsatta i bokslut till ledning och tidigare års taxeringar för investeringar i de regionalpolitiska stödområdena t.o.m. och för miljöförbättrande investeringar i hela landet t.o.m. . Regeringen har beslutat att förlänga investeringsperioden för avsättningar med . Enligt propositionen skall emellertid detta nya frisläpp inte omfatta avsättningar i bokslut till ledning taxering. Vi kan inte tillstyrka propositionens förslag i denna del. En smidigare övergång till det nya systemet bör eftersträvas. Investeringsfondernas betydelse måste också bedömas i sitt regionalpolitiska sammmanhang. Vi föreslår att gör en ändring i form av ett tillägg till den föreslagna övergångsregeln av följande lydelse. Äldre bestämmelser skall också tillämpas för företag som före ansökt om att få ta i anspråk belopp som avsatts i bokslut per eller senare för ändamål som avses i 1 och 2 §§ förordningen (1987:941) om frisläpp av investeringsfonder. En följdändring bör då också ske av frisläppsförordningen så att denna omfattar avsättningar vid taxering. 11.2 Övriga förslag inom företagsbeskattningen Propositionen föreslår vidare bl.a.: - att rätten till lagernedskrivning begränsas för juridiska personer från till , - att avsättningarna till resultatutjämningsfond begränsas från till av lönekostnaden, - att bolagsskattesatsen sänks från till , - att den särskilda avdragsrätten för avskrivning på skeppskontrakt och kontrakt på luftfartyg avskaffas, - att rätten till primäravdrag på byggnader avskaffas. Propositionens förslag härvidlag följer principen om sänkta skattesatser och breddade skattebaser via minskade möjligheter att skapa obeskattade reserver. Denna grundprincip för omläggningen av företagsbeskattningen står bakom. Vi tillstyrker propositionens förslag i denna del. Särskilda åtgärder för pensionärer och studerande m.m. Skattereformen är så konstruerad att de grupper som inte kommer att få del av marginalskattesänkningarna ändock måste vara med och stå för finansieringen. Detta blir framförallt följden genom att regeringen och valt breddad och höjd moms som en av de främsta finansieringskällorna. har, vilket utvecklats på annan plats i denna motion, skarpt kritise rat detta förhållande. Med förslag till finansiering blir inflationspå- Mot. verkan mindre och de automatiska transfereringsökningarna därmed inte så Sk24 förslag ger också ett bättre fördelningspolitiskt utfall än regeringens och förslag. Därmed uppkommer heller inte samma behov av generella kompletterande fördelningspolitiska åtgärder. Även vårt förslag är dock givetvis inte utan påverkan på inflationen. Med tanke på storleken på de av regeringen föreslagna särskilda åtgärderna har vi således funnit att vi i huvudsak bör godta dessa. Regeringens förslag på dessa områden läggs fram i propositionerna 1989/90:48 (kompensation till studerande med studiemedel) och 1989/90:52 (kompensation till pensionstillskottet till folkpensionen). Såvitt avser kompensation till studerande föreslår att kompensationsbeloppet skall vara istället för det av regeringen föreslagna . Detta beror på att vi bedömer att den KPI-effekt som skall kompenseras är större än vad regeringen har räknat med. I övrigt hänvisas till den motion som avlämnat till socialutskottet i anledning av nämnda proposition. Beträffande kompensationen på pensionstillskottet till folkpensionen vill vi anföra följande. ser det som en framgång att den av inkomstskatteutredningen föreslagna grundavgiften nu avvisas i propositionen. Skattereformen bör sträva till likabehandling mellan olika samhällsgrupper. Detta gäller såväl regelmässigt som beträffande finansieringsbördan. lyckades inte med den uppgiften såvitt avser likabehandling mellan löntagarkollektivet och pensionärskollektivet. Förslaget innebar onödigt komplicerade särregler för pensionärerna. har istället fört fram ett förslag till en höjd grundpension, som skulle möjliggöra den önskade likabehandlingen regelmässigt. Förslaget medför att pensionärerna kan beskattas enligt samma regler som löntagarna. Pensionärernas marginaleffekter minskar avsevärt. En reform med höjd grundpension bör genomföras med början . Den önskade likabehandlingen mellan pensionärer och löntagare såvitt avser finansieringsbördan bör åstadkommas genom att basbeloppet inte uppräknas med den extraordinära prisökning som orsakas av skattereformens finansiering. Detta är således i linje med propositionens förslag. Beträffande pensionstillskottets höjning 1990 tillstyrker vi propositionens förslag. I övrigt hänvisas till den motion som avlämnat till socialutskottet i anledning av nämnda proposition. föreligger skillnader i utdebitering på per skattekrona. Spännvidden väntas 1990 öka till . Tas även församlingsskatten i beaktande så blir skillnaden än större - är den . Detta betyder att den som har en beskattningsbar inkomst på får en statlig skattesänkning på medan skillnaderna i kommunalskatt vid denna inkomst kan betyda . I vissa kommuner som höjer skatten mycket får låginkomsttagarna höjd total inkomstskatt. Det mål som skatteöverenskommelsen sökte uppnå - och som ofta fram- Mot. förs under parollen hälften kvar - d.v.s. högst marginalskatt kan inte Sk24 nås i alla kommuner trots att statsskatten 1991 begränsas till högst . Syftet kan inte uppfyllas ens i genomsnittskommunen eftersom genomsnittlig utdebitering är per skattekrona och troligen blir ca per skattekrona. Det är heller inte troligt att kommunalskatterna 1991, om åtgärder uteblir, sänks i förhållande till 1990. har återkommande argumenterat för en ökad skatteutjämning. I samband med skatteöverläggningarna förde fram kravet att en parlamentarisk utredning skulle tillsättas för att se över den kommunala skatteutjämningen. En sådan utredning ställdes i utsikt genom den överenskommelse som träffades.