mot · GC02Sf266 · 1989-01-20 00:00:00 — Moderata samlingspartiet har heller aldrig godkänt Dagmar-systemet, som allvarligt begränsat patienternas valfrihet i vården genom att i stor utsträckning beröva dem rätten att själva disponera över sina sjukförsäkringspengar. Dagmarsystemet har bl.a. inneburit väsentliga inskränkningar i läkarjourverksamheten och att s.k. fritidspraktiker uteslutits från att få ersättning från sjukförsäkringen för patientbesök. I sådana fall är patienterna hänvisade till att betala även den del av kostnaderna som sjukförsäkringen annars skulle ersätta. Det är en orättvis sjukvårdspolitik, som inskränker de mindre välbeställda patienternas valfrihet. Genom Dagmar-systemet undandras bl.a. handikappade och äldre en vårdresurs som skulle förbättra möjligheterna till fritt läkarval och hembesök vid sjukdom. Moderata samlingspartiet begär i den hälso- och sjukvårdspolitiska motionen att det orättvisa Dagmar-systemet bör avskaffas. I stället bör en allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring införas så att den enskilda människan själv kan välja den vård som vederbörande finner bäst, oavsett om vården bedrivs av enskild vårdgivare eller av . Tillgången till specialister bland såväl läkare som tandläkare är viktig, inte minst för de handikappade. Det gäller såväl inom den offentligt bedrivna vården som i enskilt bedriven vård. För att möjliggöra sådan specialistvård måste ersättningstaxan förbättras för läkare och tandläkare som bedriver privatpraktik. Äldre, omsorgspatienter och handikappade med speciella 10 behov skall ha full rättighet att välja mellan läkare och tandläkare som arbetar privat eller hos . Särskilt för handikappade skulle våra förslag på hälso- och sjukvårdens område innebära att de fick full frihet att anlita den allmänläkare eller specialistläkare som de önskar. En egen läkare skulle innebära väsentliga fördelar för t.ex. diabetiker, reumatiker och neurologiskt handikappade. Inte minst för de utvecklingsstörda är det väsentligt att kompetensen inom detta specialområde upprätthålls, såväl inom vården som på myndighetsnivå. Med det återupprättande av medicinalstyrelsen som vi föreslår i en annan motion skulle detta möjliggöras. Privatpraktiserande sjukgymnaster, som ger vård och hjälp till av dem som behöver sjukgymnastik inom den öppna vården, har allt svårare att kunna fortsätta sin verksamhet på grund av alltför låg ersättning från sjukförsäkringen. Det är mycket viktigt att en väsentlig uppräkning av taxorna sker. Remisstvånget för sjukgymnastisk behandling inom sjukförsäkringens ram utgör problem, inte minst för handikappade personer. Det innebär att de först måste göra ett besök hos läkare för att få remiss till en sjukgymnast. Detta remisstvång bör slopas. Handikappidrotten har utvecklats starkt . Inte minst de svenska framgångarna vid de senaste vinter- och sommarolympiaderna imponerade. Svenska handikappidrottare framstod där som goda ambassadörer för vårt land. Särskilt betydelsefull är den breddverksamhet inom handikappidrotten som vuxit fram. För barn och ungdomar med handikapp av olika slag är möjligheter att träna den motoriska färdigheten och att kunna delta i fysiska aktiviteter viktiga av såväl fysiska som psykiska skäl. För att förbättra förutsättningarna för handikappade att i skolan delta i olika idrottsaktiviteter bör ökat utrymme ges inom idrottslärarutbildningen för undervisning om de särskilda krav detta ställer. Utgångspunkten skall vara att barn med handikapp i mån av förmåga skall delta i den vanliga idrottsundervisningen. Men det måste också skapas utrymme för specialundervisning i motorisk träning för elever som har behov av detta. Vid tilldelning av tider i idrottsanläggningar måste stor hänsyn tas till handikappföreningarnas önskemål. Stat och kommun har ett särskilt ansvar för att människor med handikapp bereds möjlighet till fysisk rekreation genom idrott. Vi hänvisar i övrigt till kommittémotion 1988/89:Kr502. När tog sitt Handikapprogram i anslutning till det internationella var en av parollerna goda och ändamålenliga bostäder åt alla. Men långt ifrån alla har en god och ändamålsenlig bostad. Detta förhållande är speciellt vanligt bland handikappade. Många kan inte känna sig trygga i sin bostad om de på grund av funktionshinder blir tvingade att t.ex. använda rullstol eller gånghjälpmedel. Orsaken till otryggheten beror givetvis på ett ökande hjälpbehov på grund av uppkommen skada eller försämrat tillstånd men än oftare beroende av bostadens undermåliga tekniska och arkitektoniska utformning från handikappsynpunkt. Det kanske saknas hiss, det kan förekomma stora nivåskillnader i och utanför bostaden eller det kan vara svårt att förflytta sig i en rullstol i den egna lägenhetens trånga dörrar. Om arkitekter, tekniker, samhällsplanerare m.fl. redan på projekteringsoch ritningsstadiet räknade med att några av hyresgästerna kommer att drabbas av handikapp skulle många av de stora och kostsamma anpassningsåtgärder av olika slag som ofta måste tillgripas kunna undvikas. Det skulle dessutom vara till glädje även för andra som inte är handikappade. Även mindre åtgärder, som kan vara av stor betydelse för de handikappade, kan spara pengar som man redan från början skapar bostäder som passar alla. Detta gäller också allmänna lokaler, som finns i varje bostadsområde. De blir ofta p.g.a. tanklöshet alltjämt felaktigt byggda från de handikappades synpunkt. Att sitta hemma isolerad på grund av att samlingslokalen, matsalen, teaterlokalen eller idrottsarenan är otillgänglig är ofta den handikappades öde. Vid byggande av bostäder och allmänna lokaler måste de kommunala handikapprådens och handikapporganisationernas synpunkter bättre tas till vara. Deras synpunkter är väsentliga också i samband med den stora utflyttning från institutionerna som pågår och planeras. Det finns också personer med så stort service- och omvårdnadsbehov att ett eget boende inte är tänkbart. Det är människor med flera eller grava funktionsnedsättningar, t.ex. rörelsehinder i kombination med syn-, hörseloch/eller talskador - en förhållandevis liten grupp men utsatt på grund av att generellt stöd i form av hemtjänst och hemsjukvård inte är tillräckligt. Särskilt svår är situationen för de yngre när de efter avslutad rehabilitering inte kan erbjudas annat än överflyttning till långvårdsklinik eller sjukhem. Lösningen för denna grupp gravt funktionshindrade är att man, som skett i några fall, bildar små kollektiv eller gruppboende med en fast personalgrupp. Detta ger trygghet och ökad stimulans med någorlunda närhet till familj och andra anhöriga samt möjlighet till en väl fungerande rehabilitering. För att boendealternativen skall kunna utvecklas har från flera håll påtalats nödvändigheten av statsbidrag även till gruppboende. Denna fråga bör prövas i samband med de överväganden som görs rörande huvudmannaskapet för primärvården. Det råder enighet om att den som vill bo kvar i sitt eget hem skall ha rätt och möjlighet till detta. Därför är det av största betydelse att Liksom när det gäller hälso- och sjukvården skall den enskilde ha största möjliga frihet att välja den typ av hemtjänst/hemsjukvård, som hon anser bäst. I och betalar socialförsäkringen medel direkt till den person som behöver hemtjänst, så att vederbörande har möjlighet att anställa sin personliga assistent eller köpa tjänster från kommunen. Olika s.k. Independent living-projekt som STIL i och Aarhusordningen i har startats där de som anlitar hemtjänst har bildat kooperativ, som fungerar som arbetsgivare för de personliga assistenterna. Var och en kan på detta sätt ha en möjlighet att välja sin egen hemhjälp och känna tillfredsställelse över att bestämma över sin egen situation. Inom , liksom på alla andra samhällsområden, är det viktigt att det finns alternativ att välja mellan: kommunens hemtjänst, kooperativ, föreningar och enskilda hemtjänstbolag, som kan bedriva verksamhet i egen regi eller på entreprenad. Sådan verksamhet har börjat bedrivas av vårdpersonal på sina håll. För att öka den enskildes valfrihet anser vi att bidrag, motsvarande den kostnad som kommunen skulle ha för en persons hemtjänst om den administrerades av kommunen, bör gå direkt till den enskilde som en hemvårdsersättning. Om vårt samhälle överhuvudtaget skall klara social vård och service på ett tillfredsställande sätt till allt fler äldre, sjuka och handikappade som behöver hemtjänst, är det alldeles nödvändigt att de kommunala monopolen bryts och att nya alternativ får växa fram. Det är också viktigt att underlätta för anhöriga vårdare att klara sin uppgift. Genom våra förslag på hälso- och sjukvårdens område underlättas t.ex. möjligheten till avlastning för anhöriga vårdare. Vi har i en annan motion begärt en förändring av sjukförsäkringssystemet. Genom de förslag vi framför i denna motion - bl.a. sjuklön med s.k. arbetsgivarinträde - kan resurser frigöras till tidiga rehabiliteringsinsatser, som är nödvändiga för att t.ex. undvika alltför tidig förtidspensionering. Förkortade sjukskrivningstider skulle minska samhällets utgifter väsentligt, vilket bl.a. redovisats av den s.k. . Genom förkortade sjukskrivningstider och tidiga rehabiliteringsinsatser kan resurser indirekt överföras till förbättringar på eftersatta områden inom handikappolitiken. Socialförsäkringens resurser kan med andra ord styras över dit de bäst behövs. I årets budgetproposition aviseras ett kommande förslag om en samlad reform för högkostnadsskydd, som bl.a. skall innefatta läkemedelsförmåner, sjukreseförmåner samt ytterligare en grad i handikappersättningen. aviseras vissa omprioriteringar, varvid förmånerna för vissa läkemedel, som är kostnadsfria för patienten, skall ingå i ett allmänt högkostnadsskydd. Moderata samlingspartiet har redan tidigare deklarerat att partiet inte kan acceptera någon inskränkning i den rätt till kostnadfria läkemedel som gäller. Det är snarare angeläget att överväga utvidgningar av de läkemedel som omfattas av dagens bestämmelser. Mod detta bakgrund avvisar vi regeringens aviserade förslag om inskränkningar i rätten till kostnadsfria läkemedel. Handikappade flyktingar och invandrare Att vara handikappad flykting och invandrare kan vara svårt av många skäl. Vi anser att dessa människors speciella problem särskilt bör uppmärksammas. Bland de asylsökande flyktingar som kommer till finns också enstaka personer med allvarliga funktionsnedsättningar. För deras del är det viktigt att rehabiliterande insatser kan sättas in de väntar på uppehållstillstånd. I den nya lagen om bistånd åt asylsökande står i § 7 att bistånd kan lämnas som särskilt bidrag, t.ex. till handikapputrustning och andra hjälpmedel som är nödvändiga för en dräglig livsföring. Det har emellertid visat sig att oklarhet råder när det gäller ansvaret för verksamheten, hur kostnaderna fördelas och vem som skall ta initiativ. Då ansvaret för de asylsökande åvilar staten bör klara regler tillskapas. Förslagsvis kan bedömningen av eventuella behov av hjälpmedel göras vid den första hälsoundersökningen och åtgärder vidtas . Detta bör ges regeringen till känna. Svenskt u-landsbistånd präglas ofta av storskaliga projekt, typ Bai Bang och Cotmale, medan den lilla människan och de mindre spektakulära projekten inte alltid får det stöd de förtjänar. En grupp som har det särskilt svårt i de mindre utvecklade länderna är de handikappade. Handikappet anses ofta bero på onda andar eller ett straff för förfädernas förmenta illgärningar. De handikappade göms ofta bort och anses innebära en skam för släkten. Självklart är också de ofta mycket begränsade ekonomiska resurserna en hämmande faktor vid behandlingen av de handikappade. 13 svenska handikapporganisationer har i samråd med SIDA bildat handikapprörelsens biståndsorganisation (Aid) för att kanalisera u-hjälpen till de handikappade. SHIA anses ibland bortglömd av SIDA vid fördelningen av länderramarna och har ännu inte fått den betydelse och status inom alla handikapporganisationer som är önskvärd. Ett vidare arbete för att ge SHIA både resurser och stöd för hjälp till de handikappade i u-land är nödvändigt. Moderata samlingspartiets ideologi innebär att stöd och hjälp skall gå till dem som bäst behöver det. Vi anser följaktligen att det svenska ulandsbiståndet då också skall komma de handikappade till del i större utsträckning än vad som är fallet. SHIA:s verksamhet skall enligt vår mening därför utvecklas genom att medel från SIDA, som utnyttjas ineffektivt och till av oss oacceptabla projekt, i stället delvis kanaliseras genom SHIA till mer samhällsbetonade projekt. Här vill vi ge två exempel på renodlade samhällsprojekt. Att utbilda personal för rehabilitering i skulle snabbt kunna hjälpa många som drabbats av handikapp genom sjukdom, men också förbättra förutsättningarna för dem som handikappats genom krigshandlingar. Att ge handikappade barn skolutbildning. Det är att märka att i får endast två av 100 handikappade barn tillgång till skolutbildning, i en av 100 och i fyra av 100. Vi vill stötta handikapporganisationerna i deras arbete för handikappade i och ge SHIA vidgade resurser till samhällsbetonade projekt. [att hos regeringen begär förslag till ett flexibelt lönebidragssystem för arbetshandikappade i enlighet med vad i motionen anförts,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om datorhjälpmedlens betydelse för handikappade,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att döva hörselskadade har tillgång till texttelefon på arbetsplatsen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbildning i handikappkunskap för syo-funktionärer,2] 1. att som sin mening ger regeringen till känna att varje handikappad bör erbjudas en kontaktperson vid i enlighet med vad i motionen anförts, [att beslutar att under G 7 i bilaga 7 till budgetpropositionen, Kostnader för viss verksamhet för handikappade, för /90 anslå , vilket innebär en höjning med i syfte att förstärka Synskadades riksförbunds depåverksamhet i enlighet med vad i motionen anförs,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad undervisning om olika handikapp i vårdyrkesutbildningarna,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om länsskolnämndernas ansvar för utbildningen av handikappade,2] [att hos regeringen begär en utvärdering av integreringen av handikappade elever i skolan,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgivningen av radio- och kassettidningar,4] [att beslutar att under G 16 i bilaga 10 till budgetpropositionen, Talboks- och : Produktionskostnader, för /90 anslå ,5] [att under förutsättning av bifall till yrkandet ovan beslutar att under G 15 i bilaga 10 till budgetpropositionen, Talboksoch : Förvaltningskostnader, för /90 anslå ,5] 2. att som sin mening ger regeringen till känna att remisstvånget för sjukgymnastisk behandling inom ramen för den allmänna sjukförsäkringen bör slopas, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till gruppboende,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemvårdsersättning i syfte att skapa frihet för den enskilde att välja alternativ hemtjänst,3] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnadsfria läkemedel, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hjälp och stöd tillhandikappade flyktingar, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Aid (SHIA) och om nödvändigheten av att u-landsbiståndet i större utsträckning kommer handikappade till del.6] () () () () 11988/89: A216 21988/89:Ub809 31988/89:So224 41988/89 :K805 51988/89 :Kr234 61988/89:U208 gotab 16576, Slockholm 1989