mot · GC02A421 · 1989-01-19 00:00:00 — 1988/89 :A421 är det län i landet sorn förlorat flest människor , både absolut och relativt. Även tidigare expansiva länsdelar som Sundsvalls- och Örnsköldsviksregionerna har gått bakåt. I kommun försvann halva industrisysselsättningen. Detta är en bild av . En annan består i det faktum att länet alltjämt utgör den industriella tyngdpunkten i samt likaså den norra landsdelens största befolkningskoncentration i Sundsvall-Timrå-Härnösand. Denna tätortsbildning knyts nu ihop ännu bättre genom bl.a. ny E4sträckning och hyser dessutom en av de mest snabbväxande regionala högskolorna i riket. Den region i landet som uppvisar de största och mest ihållande problemen är sålunda en region som med förhållandevis måttliga men ändå helt nödvändiga stimulansåtgärder skulle kunna växlas om till ett relativt självgående expansionsområde. Att så sker är inte bara ett regionalt intresse utan måste också framstå som ett angeläget nationellt mål. Genom riktade insatser inom områdena kommunikationer, tillämpad FoU/högre utbildning samt strategiska lokaliseringar inom privat och offentlig sektor skulle länets industriella och befolkningsmässiga potential kunna ge effekter som avgjort inte står att finna i något område norr om /. Om å andra sidan denna potential inte tas tillvara inom ett begränsat tidsperspektiv som nuvarande tendenser späds på med verkningar av dyrare elenergi så blir scenariot det rakt motsatta. För t.ex. Sundsvallsområdet framstår en Liverpoolisering som en påtaglig risk enligt detta scenario. Att riskera en sådan utveckling vore givetvis också en nationell misshushållning när alternativet kan vara en blomstrande region med en stark exportindustri. Den befolkningsomflyttning som skedde i landet och har starkt påverkat befolkningsstrukturen i både landets utflyttnings- och inflyttningsområden. nådde befolkningsmaximum 1956 med 281.600 personer. Länet har förlorat mer än 21.000 personer. Som följd härav lider länet nu av en sned befolkningsstruktur och får därmed en icke balanserad naturlig befolkningsutveckling. I likhet med flera andra skogslän drabbades av en Mot. Efter var det A421 län som tappade mest folk både i absoluta och relativa tal. Cirka 10 000 personer minskade länet med. kunde länet bibehålla folkmängden på i stort sett oförändrad nivå. Det bör dock noteras att inlandsområdena fortsatte att dräneras på folk. Kustområdena i länet utgjorde en buffert och fångade upp denna ström. har kurvan för befolkningsutvecklingen åter vänt nedåt för . Länet har minskat med mer än 7 900 personer. En mycket allvarlig förändring har skett i och med att inte kustregionen och inte länets traditionella tillväxtzon /längre förmår tjäna som broms för utflödet från övriga delar av länet. är det enda länet som även 1988 minskat sin folkmängd. Aktuella problem inom länets storföretag Hot mot vital industrisysselsättning i länet har aktualiserats i fallen (/), KemaNord () och TELISundsvall. Andra hotbilder finns i /, Svenska Datacentralen () och också och . Industrierna har stor betydelse som basverksamhet för hela eller betydande delar av respektive regions näringsliv och arbetsmarknad. Kraftfulla insatser för att rädda/utveckla verksamheterna är därför angelägna. I andra hand måste lämpliga ersättningsjobb fram. Med tanke på att näringslivet i alla delar av länet direkt och indirekt är mycket starkt avhängigt utvecklingen inom skogsindustrin är den långsiktiga stabiliteten i storföretagens verksamhet och investeringar en grundläggande sysselsättnings- och trygghetsfråga. En annan viktig storföretagsrelaterad fråga gäller som sagts situationen för Casco i och dess kiselframställning. Företaget har avvecklat driften av en kiselugn varvid 80 arbetstillfällen försvinner. Kortsiktigt sker inga uppsägningar men kan omplacering inte ske för en majoritet av berörd personal kommer uppsägningar att bli aktuella. Oberoende av utgången härav drabbas självfallet orten och hela regionen av sysselsättningsbortfallet. Den andra, återstående kiselugnen kommer att avvecklas inom . Tidpunkten är avhängig ekonomin i driften av den 3 återstående ugnen som under alla förhållanden uppges bli förlustbringande. Nedläggningen då drabbar ytterligare 100 arbetstillfällen. Det är självklart att företaget på olika sätt måste förmås ta sitt personalpolitiska och regionala ansvar även om kiseltillverkningen i nuvarande perspektiv är olönsam. Med tanke på ortens läge och svårigheterna att skapa nya arbetstillfällen måste en lång awecklings-/omställningstid eftersträvas. Arbetet på att skapa ny sysselsättning har redan inletts i samverkan mellan , och kommunen. Här gäller inte minst att söka ta fram ny verksamhet som på liknande sätt som kiseln stöder en fortsättning av dels FoU, keramsidan och nitrattillverkningen, dels företagsavknoppningar i regionen som och . är det Norrlandslän som av statsmakterna har betraktats som självgående och inte i behov av några statliga satsningar. Trots otaliga påpekanden från såväl som andra länsföreträdare så har länet lämnats åt att klara sina egna problem. Som antyds i motionens redovisning av länets bakgrund så finns mycket goda möjligheter att med måttliga statliga insatser ge den stimulans som skulle innebära att länet blir självgående och fortsätter att utvecklas både när det gäller industriutveckling och tjänsteproduktion. Avgörande för möjligheter att snabbt återhämta sig är i första hand satsningar inom utbildning och kommunikationer. Länets högskola kan inte längre vänta på den satsning som en utvecklad industrihögskola innebär. Satsningar på kommunikationerna innebär i första hand att länet som helhet får en förbättring av vägstandarden. Detta utvecklas i en särskild motion. Därutöver krävs att /fortsättningsvis får utvecklas till ett norrländskt nav för flygtrafik inte enbart till utan även till , och . Det alltmer ökande passagerarantalet på det norrländska flyget innebär att så tvingas inte längre resenärerna från via utan kan byta plan vid /. Därmed besparas dyrbar flygtid och uppnås en betydande serviceförbättring än den som kan uppnås vid stora flygplatser, typ . Ett alltmer vedertaget uttryck när det gäller regionalpolitik är mobilisering av de kreativa krafter som respektive län förfogar över. Nedan följer ett antal förslag till konkreta satsningar som är väl förankrade i länet och som, om de förverkligas, leder till den självgående utveckling som har påpekats. Utveckling av högskolan i /mot industrihögskola och mittsvenskt universitet Närhet till högre utbildning är en allt viktigare infrastrukturell faktor för näringslivets utveckling. Därför fordras satsning på konceptet industrihögskola med flexibel, decentraliserad och användarnära utbildning baserad på en stark grundorganisation. Det fordras: a) särskilda medel för nätverksbygge, linje/kursanpassning, lärarresurser m.m., b) stärkt grundorganisation i enlighet med lagt program, bl.a. - civilekonomutbildning, civilingenjörsutbildning, och - journalistutbildning. I det längre perspektivet gäller följande: För att länets näringsliv skall få tillgång till kvalificerad arbetskraft, forskarservice och information om Mot. pågående forskning fordras en utbyggnad av den regionala högskolan i länet. har hävdat att om högre utbildning och FoU i skall nå samma spridda utveckling, som kan noteras i landets södra delar, finns ett behov av ett mittsvenskt universitet med nuvarande högskola El användningen i industrin har en mycket hög elanvändning i industrin. Därför är det naturligt att den satsning på allmän uppbyggnad av kompetens kring teknik för effektiv elanvändning som föreslås i SOU 1986:16 får sin bas i . Detta bör ske dels genom en i länet fast placerad professur med forskningsresurser alternativt adjungerad professur, dels genom en kvalificerad elenergiteknikutbildning vid länets högskola. Mot den givna bakgrunden bör också statsmakterna initiera en prövning av om teknikutvecklingsresurser i ökad utsträckning kan placeras i . I länets teknikspridningsprogram har understrukits vikten av att vidareutveckla länets starka FoU-miljö inom cellulosaområdet. En koncentration till av cellulosateknikens utbildnings- och FoU-resurser i landet vore rationellt från såväl teknikutvecklings- som regionalpolitisk synpunkt (STFI och KTH/cellulosateknik). En konkret första åtgärd vore t.ex. omlokalisering av STFI:s experimentpappersmaskin (FEX) från till . Industrins nuvarande FoU-resurser samt högskolans kemilinje och drift- och underhållsutbildning utgör den regionala basen för detta. En naturlig koppling till denna teknikinriktning utgörs av ett mycket konkret förslag om uppbyggnad av ett miljötekniskt centrum i med kompetens mot processindustri och närmast kvalificerad, miljövänlig blekeriteknik. Inom länet finns världsledande kompetens på området. Utveckling av som datalän - Ytterligare resurser till och för utveckling av informationssystem för offentliga myndigheter inklusive åtföljande utbildning - ESKA/DAFA/, /, RSV etc. /som centrum för småskalig systemutveckling för offentlig tjänsteproduktion. - Särskilt stöd till samverkansorganet inom informatiksektorn i länet: AUC, Administrativt Utvecklingscentrum och dess programråd för att stärka samverkansmiljö och ta fram för informatikföretagen gemensamma utvecklingsprojekt. - I datapropositionen anges att den offentliga sektorn för genomförande av vissa typer av försök med nya ADB- eller kommunikationssystem bör pröva att förlägga dessa försök till Y- och Z-län. Detta bör följas upp så att vissa stirnulansmedeF7lokaliseringsstöd ställs till intresserade myn- Mot. 1988/89 digheters förfogande. - Medel för adjungerad professur i informatik som knyts an till större informatikföretag i länet. - Uppbyggnad av resurser för stöd till tillämpad FoU inom området datasäkerhet och datakvalitet. En grund finns bl.a. i O-metoden (steg 1 och 2) som arbetats fram i länet. - stöd, IT4-medel (informationsteknologiprogrammet) och STUpengar till uppbyggnaden av ett C3I-lab (simuleringslab m.m.) i kopplat till bl.a. lokalt dataföretag, , processindustrin, LiTH, och högskolan i /(DU-sidan). framstår allt mer som ett arkivcentrum i landet. Detta beror på, förutom etablerade institutioner såsom landsarkivet i , ett målmedvetet regionalt och lokalt utvecklingsarbete med resultat som SVAR i , i , REA i , Arkivhuset i och Kartvårdscentralen i . Nedan föreslagna verksamheter/åtgärder skulle förstärka bilden ytterligare. Ett omfattande projekt rörande mikrofilmning av folkbokföringshandlingar m.m. Arbete i samband med konvertering av 26 000 rullar mikrofilm med viktig forskningsmaterial Arbete för en nationell arkivdatabas Resursförstärkning och nya uppgifter för SVAR I samband med övergången av folkbokföringen från kyrklig till civil myndighet kommer ett filmningsbehov av osedda proportioner att uppstå. Det gäller 20 000 å folkbokföringshandlingar från ca 1894 och . För att åskådliggöra storleken av projektet kan nämnas att Svensk Arkivinformation har kapacitet att filma 200 å arkivhandlingar . Filmningen av det stora folkbokföringsmaterialet bör ske skyndsamt och vara avslutat . Förutom själva filmningen med tillhörande hantering och teknisk kontroll kräver distributionen av filmerna och förvaringen av säkerhetsexemplaren en omfattande apparat. Det synes lämpligt att Svensk Arkivinformation i får till uppgift att sköta distributionen av filmerna. Starka skäl talar även för att filmningen av folkbokföringshandlingarna sker i / SVARs regi. Omfattningen är dock så betydande att själva arbetet i sin helhet inte kan utföras i . Inga praktiska skäl hindrar dock att det förlägges till en annan del av länet, eventuellt och . Ur länets synpunkt är det angeläget, att få prioritet på filmningen av folkbokföringshandlingarna. Tjänstecentrum i Mot. Inom har sedan någon tid påbörjats en planering för etablering av ett tjänstecentrum som en infrastrukturell satsning inom den växande tjänsteproducerande sektorn. Till bakgrunden hör bl.a. den regionalt obalanserade utveckling till storstadsområdenas förmån som allmänt karaktäriserar den privata tjänstesektorns tillväxt. Men främst gäller det de lokala förutsättningarna i . Hit hör att regionen är förhållandevis industrität med stor lokal marknad för s.k. industrinära tjänster, dvs. utom länet upphandlande tjänster. En pågående utredning, som företas av kommunen tillsammans med SIND, och några industriföretag avser ytterligare belysa skillnaderna i utbud och efterfrågan av företagstjänster. och regeringen träffade en överenskommelse om en satsning på på företagets gruvor i Norr- och , och . Staten bidrar med i lokaliseringsbidrag. har regeringen fördelat på fortsatta prospekteringsprojekt m.m. i BD-, AC- och Z-län. Bland de objekt som redovisade i sin ansökan till regeringen och som föregick överenskommelsen fanns den nya fyndigheten Rockliden i nordvästra delen av med zink, koppar och silver som värdemetaller. Genom fortsatt prospektering i området anses också möjligheterna att göra ytterligare fynd som goda. Rockliden prioriterades emellertid inte i den gjorda överenskommelsen. En orsak till detta kan vara att ytterligare undersökningar egentligen fordras för att slutligt avgöra om fyndigheten är brytvärd eller ej. I den sammanställning över etableringskostnaderna, som bolaget lämnat till regeringen, framgår att av totalkostnaden på svarar gruvundersökningskostnaderna för . har ansökt om ett stödbelopp motsvarande av totalkostnaden eller ca . Med hänsyn till den stora betydelse för länets inland som en förverkligad gruva med upp till 80 anställda skulle få, är det angeläget att fortsatt gruvundersökning, provbrytning och provanriktning kan påbörjas. Ett statligt stöd också för Rocklidenprojekt förefaller högst rimligt med hänsyn till Bolidenpaketets utformning i övrigt och den regionalpolitiska effekt på en av strukturomvandlingen hårt drabbad bygd som en gruvlokalisering skulle få. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om befolkningsutvecklingen i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den strukturomvandling som sker i de västernorrländska storföretagen, 7 [att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1988/89 motionen anförts om behovet av en snabb uppbyggnad av en A421 industrihögskola i ,1] 3. att begär att regeringen utvecklar en plan för en utveckling av inom data, arkivväsende och tj änsteproduktion, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av satsningar i inland. 1 1988/89:Ub555 0Oteb 16826, 1989