ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T710 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T710 av och (båda m) Svenska Högarna vill släcka fyren , som ligger tre landmil öster om i . Den har spelat ut sin roll, anser verket. Den tunga trafiken går numera längre ut till havs. är det mera fisket och fritidsbåtslivet som har nytta och glädje av fyren. Det är möjligt att denna bedömning är riktig. Till detta kommer planer att bygga en länkmast för radiotrafiken. Denna mast skall alltså bli så hög att det krävs toppljus. Med andra ord kommer i så fall de sjöfarande att även ha ett ljussken att orientera efter. Men vill inte bara släcka fyren. Den skall rivas. Verket har inte råd att behålla den i sin ägo. Byggnaden målades senast 1975.1 dag krävs en allmän upprustning - framför allt blästring och målning - som beräknats kosta . utreder nu om fyren skall bevaras som byggnadsminnesmärke. Svenska Högarna är en heidenstammare d.v.s. den konstruerades av , far till skalden . Den byggdes på Ludvigsbergs verkstad på söder i . Man till och med monterade den på söder i sin fulla storlek och höjd, för att förvissa sig om dess stabilitet m.m. Sedan transporterades den i nedmonterade delar ut genom skärgården till Svenska Högarna. söker sig allt fler människor - cirka 5 000 i fritidsbåtar - ut till Svenska Högarna för att se byggnadsverket. Många ber också att få klättra upp i lanterninen för att njuta av utsikten och se linserna slipade i - på nära håll liksom det vackra koppartaket eller lejonhuvudena i brons. När det regnar rinner vattnet ut genom lejongapen. Bemanningen kommer emellertid inte att dras in. har arbetsgivaransvaret för fyrpersonalen, som utövar fyrvaktararbetet och sköter väderobservationen. Luftmätningsstationen är visserligen automatisk men kräver nästan daglig tillsyn. Till detta kommer också arbetet som turistvärdar och tillsynsmän för naturreservatet. Icke minst är uppgiften som vakande öga i den yttre skärgården viktig. har tack vare och några enskilda bidragsgivare kunnat finansiera bemanningen. Sammanfattningsvis vill vi kraftigt protestera mot planer. Fyren får inte rivas. Den representerar en unik kultur i sjöfartens historia. Kostnaderna för målning m.m., , är inte en årskostnad. Den skall delas upp . 1* 1988/89. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställes att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bevarandet av Svenska Högarna.
mot · GC02T711 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T711 Ökad turism med charterflyg till Av finansplanen framgår att de senaste årens kraftiga försämring av tjänstebalansen i första hand beror på ett stigande underskott i turistnettot, vilket beräknas öka till 1989. Svenska folket har blivit ett resande folk med allt vad det innebär av rika kulturupplevelser, ökade kunskaper om andra länders människor och med tillfällen till rekreation. Detta är givetvis något positivt, något som ger högre livskvalitet. Vi kan förutse ökad utlandsturism framöver. Det gäller dock också att få turistströmmen att komma till vårt land. är fantastiskt, det vet vi. Vårt land har mycket att erbjuda människor från andra länder. Det sker också en marknadsföring av som turistland. En viktig förutsättning för att lyckas är goda kommunikationer, i första hand flygförbindelser. Härvidlag är chartertrafik, väl utvecklad och till konkurrenskraftiga priser, en nödvändighet. I detta sammanhang är det naturligtvis värt att notera att SAS delvis ägs av svenska staten. Det krävs en genomarbetad plan och kraftfulla insatser för att chartertrafiken till skall bli den turistmotor som vi så väl behöver. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för ökat charterflyg till .
mot · GC02T712 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (m, fp) Flygförbindelserna i Ett kapacitetsstarkt affärsflyg är en förutsättning för folkflyg. Flygtrafiken vid - som ägs och drivs gemensamt av kommunerna i och kommunerna i - har uppvisat en uppseendeväckande tillväxt. Tillväxten har varit uthållig och nytt passagerarrekord slogs också . Alla prognoser har överträffats med bred marginal. Kapacitetstaket för flygplatsen har överträffats, liksom vid många avgångar för plantypen . Flygplatsbyggnaderna har byggts ut för att kunna ta emot internationell trafik, som inleddes med en linje till Åbo i . öppnas en daglig förbindelse med flera avgångar till . Snabba och effektiva transporter är en grundläggande förutsättning för regional tillväxt. Spridningseffekten till och är god. Regionen har dåligt utvecklade järnvägsförbindelser med . Flyget utgör här en nödvändig tillgång för näringslivet och ett efterfrågat komplement för privata resor. Den använda plantypen är trots full beläggning inte lönsam på linjen. Nya flygplan med ännu bättre miljöegenskaper och större kapacitet utvecklas och en typ har presenterats av . Ingen annan modell än det som används har dock tillstånd för trafik. Den nuvarande plantypen trafikerar flygplatsen på dispens. Dispens för ytterligare andra typer kommer inte att accepteras av bl a säkerhets- och bullerskäl. En samlad bedömning ger vid handen att en är en nödvändig del för en fortsatt expansion och framtid som tillväxtområde. Förslag till ny lokalisering av har framlagts av flygplatsbolaget med de berörda kommunerna och vunnit tillskyndan även hos linjeoperatörerna. Med stränga miljökrav kan en ny lokalisering av flygplatsen visa sig följa uppställda miljömål bättre än med hittillsvarande lokalisering. En koncessionsprövning bör göras för att utröna möjligheterna. För investeringar bör nya och alternativa finansieringsformer kunna prövas förutsättningslöst. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten och betydelsen av reguljär flygtrafik för utvecklingen och framtiden för med omland, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om koncessionsprövning av ny lokalisering av T712 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en förutsättningslös prövning av nya och alternativa finansieringsformer vid investering i ny flygplats. () ()
mot · GC02T714 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T714 Chartertrafik till svenska flygplatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Kr520 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om chartertrafik till . () () () ()
mot · GC02T715 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T715 av och (båda vpk) Upprustning av fyren Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr349 hemställs att beslutar anslå erforderliga medel för upprustning av fyren i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk)
mot · GC02T801 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:T801 För barn boende i glesbygd som skall gå gymnasieutbildning uppstår många kostnader som fördyrar deras skolutbildning. För dessa barn sker gymnasieutbildningen ofta i annan kommun. I många fall är avstånden så stora att barnen tvingas bo borta under skolveckan. Det finns en begränsad tillgång till inackorderingsrum. Ett annat alternativ som kan erbjudas är elevhemsboende. Ett sådant boende innebär att inackorderingstillägget täcker de kostnader som uppstår. För övriga elever återstår att själva ordna rum eller lägenhet. Detta kostar vanligtvis betydligt mera än vad inackorderingstillägget uppgår till. Övriga kostnader som tillkommer får då ersättas av föräldrarna. En utgift som blir allt mera kostsam är telefonabonnemanget. För elever som fyllt innebär det en stor omställning att flytta hemifrån och på egen hand klara av eget boende. Det är då en trygghet att veta att man har tillgång till telefon för kontakter med föräldrarna. Det är även en trygghet för föräldrarna att på detta sätt kunna nå sina barn. Alla elever har inte råd eller möjlighet att behålla sina lägenheter över sommaren utan flyttar då ut ur dem. måste telefonabonnemanget ändras och kanske överflyttas på ny adress när höstterminen börjar. Detta är väl inte det allra vanligaste. På många utbildningsorter kan dock bara av en gymnasieutbildning ske, sedan måste eleven flytta till en ny utbildningsort. Det kostar då femhundra kronor att flytta telefonen till den nya utbildningsorten. Till alla övriga kostnader tillkommer då detta som en extra börda, enbart beroende på att föräldrarna inte bor på studieorten. För att underlätta föräldra - barn-kontakten och göra det möjligt för alla att utbilda sig trots låga inkomster, finns det skäl för att gymnasieelevernas telefonabonnemang borde tillföras föräldrarnas och att flyttningarna av telefonen på grund av byte av studieort inräknades i inackorderingstillägget. När det gäller hemförsäkringar gäller hemförsäkringen även för gymnasieelevens bostad . Detsamma borde gälla telefonabonnemanget. Det bör betraktas som en extra telefon som tillhör familjen. Menar vi allvar med att människor skall kunna bo i en levande landsbygd över hela vårt land, är detta ett sätt att bidra till att det möjliggörs. 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gemensamt telefonabonnemang för familjer med gymnasieelever boende på annan ort.
mot · GC02T803 · 1989-01-17 00:00:00 — 1988/89 :T803 av och (båda fp) Enhetliga telefonnummer för vissa myndigheter I nödsituation används telefonnumret 90 000. Oavsett ort är detta lika över hela landet, vilket avsevärt underlättar att göra numret känt. Likaså egna telefonnummer för nummerupplysning, namnupplysning, tidgivning m.fl. är enhetliga över hela landet. Detta är rationellt och bra och ger minsta möjliga tidsutdräkt när man behöver hjälp. Även telefonnummer till andra ofta anlitade statliga och kommunala myndigheter skulle kunna standardiseras. Detta skulle i hög grad underlätta för såväl allmänheten som för tjänstemän i olika anställningar. Man kunde exempelvis tänka sig att reserverade en nummerserie eller ett fast telefonnummer lika inom varje riktnummerområde för sådana myndigheter och nyttighetsinrättningar som ofta anlitas av såväl andra myndigheter som näringsliv och allmänhet. Exempel på sådana myndigheter som borde kunna ha enhetliga telefonnummer i hela landet är polis, arbetsförmedling, länsstyrelse, bilinspektion m. fl. Med en sådan här skisserad reform skulle allmänheten ges en bättre service och för tjänstemän på andra myndigheter och i näringsliv skulle det medföra tidsvinster. är i och för sig berett att diskutera enhetliga telefonnummer med myndigheter och företag som har behov av sådana nummer. Men för att en utveckling i den riktning som skisseras i motionen skulle komma till stånd krävs att regeringen tar initiativ i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhetliga telefonnummer för vissa myndigheter.
mot · GC02T805 · 1989-01-20 00:00:00 — Konsekvenserna för handikappade av höjda teletaxor För mindre än gjorde en framstöt mot de handikappade genom att föreslå en mycket kraftig höjning av avgiften på nummerförfrågningar. Höjningen drogs den gången tillbaka efter kraftiga protester från handikapprörelsen och politiker från flera partier. Jag gjorde själv en insats i kammaren genom en hänvändelse till kommunikationsministern. Vi trodde då att saken var utagerad och att förstått att hänsynen till synskadade och andra handikappade, med problem att använda telefonkatalogen, omöjliggjorde vidare förslag i samma riktning. kommer , redan efter mindre än till allmän förvåning, tillbaka med samma förslag. Förslaget är inte mindre märkligt eftersom regeringen tillsatt en utredning, som skall vara klar . I uppdraget ligger bland annat. regionalpolitiska och sociala ansvar bör formuleras i kommittén. Kommittén bör överväga och föreslå vilka telekommunikationer som bör betraktas som grundläggande. Kommittén bör bedöma vilka särskilda hänsyn som kan tas till olika användargrupper såsom hushåll och företag i glesbygd, ideella föreningar eller människor med funktionshinder då taxor och service bestäms för grundläggande telekommunikationer och vilka åtgärder som krävs för att möjliggöra sådana hänsynstaganden. Det förefaller mig orimligt att förändra avgiften innan utredningen är slutförd. Misstanken att vidtager åtgärden nu för att föregripa utredningen och ställa den inför fullbordat faktum, ligger nära till hands. En förutsättning för telekommunikation är att man vet numret till den man vill kommunicera med. En stor grupp medborgare i vårt land kan inte läsa telefonkatalogen. Därför måste nummerupplysningen ses som en grundläggande service och därmed inte beläggas med avgifter, som för vissa svaga grupper blir orimligt betungande. Orsaken är att företag och innehavare av biltelefoner påstås utnyttja nummerupplysningen i en oskälig omfattning. Denna avgiftshöjning drabbar dock i första hand dem som inte kan läsa eller har problem att hantera telefonkatalogen och därför inte har något annat alternativ än nummerupplysningen. Många handikappade använder nummerupplysningen ofta, . Om en handikappad ringer nummerupplysningen , innebär det en merkostnad på . 1 1988/89. har i uppdrag att tillsammans med handikapprörelsen finna Mot. 1988/89 former för en kompensation för avgiftshöjningen på nummerupplysningen. Flera olika lösningar har diskuterats, men det finns enligt min uppfattning inget förslag till lösning, som når alla som vore berättigade till kompensation. Det är orimligt att en förändring av avgiften införs innan någon lösning funnits och under pågående utredning. Jag anser att kostnaderna för nummerupplysningen istället måste tas ut via andra avgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande teletaxor.
mot · GC02T806 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:T806 av och (båda s) Teletaxorna Staten skall se till att grundläggande telekommunikationer erbjuds medborgarna. är det regeringen som fattar beslut om kvartalsavgifter och samtalsmarkeringar, medan fattar beslut om alla andra avgifter. Regeringen har tillsatt en utredning som skall vara klar , den skall bl.a. formulera regionalpolitiska och sociala ansvar. Den skall också föreslå vilka telekommunikationer som bör betraktas som grundläggande. Vidare skall den bedöma vilkja särskilda hänsyn som kan tas till människor med funktionshinder och vilken service och vilka taxor som är rimliga. Trots att denna utredning pågår har nu beslutat att från kraftigt höja avgiften för nummerupplysning. Från att ha kostat per samtal, blir avgiften per samtalet pågår. Det medför en beräknad genomsnittskostnad på per samtal. Orsaken till höjningen är att företag och innehavare av biltelefoner utnyttjar nummerupplysningen i en mycket stor omfattning. Men denna avgiftshöjning drabbar främst dem som p.g.a olika handikapp inte kan utnyttja telefonkatalogen. Många synskadade använder nummerupplysningen ofta, . Om en synskadad ringer nummerupplysningen , innebär det en merkostnad på . har ensidigt beslutat att viss rabatt skall kunna utgå till handikappade, på så sätt att avgiften nedsätts på samtalsmarkeringarna. Det innebär att för den som har en telefonräkning på . Det betyder att det räcker till att ringa till nummerupplysningen fem gånger . För synskadade och rörelsehindrade, som inte kan hantera telefonkatalogen, är behovet av att kunna utnyttja nummerupplysningen mycket stort. sätt att kompensera dessa grupper är helt otillräckligt. Det strider därmed emot det av fattade beslutet om ansvars- och finansieringsprincipen, vilken innebär att varje organ i samhället skall se till att verksamheten anpassas efter alla människors behov. Eftersom regeringen beslutar om samtalsmarkeringsavgifter, och det av beslutade rabatteringssystemet påverkar samtalsavgiften, bör det vara möjligt för regeringen att inom ramen för gällande beslutsordning behandla denna fråga. 1 * 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teletaxor.
mot · GC02T807 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:T807 av och (båda fp) taxor Det svenska är i allt väsentligt ett välskött och rationellt företag. Internationellt sett har vi en måttlig taxesättning. Men det finns några uppenbara skönhetsfläckar att tvätta bort. Ett par exempel: Det första är från utspel att i ett enda nu betrakta alla ideella organisationer som företag. I och med detta skulle den lägre abonnemangsavgiften flerdubblas i ett enda slag. Det innebar att idrottsföreningar, scoutkårer och kristna församlingar relativt sett skulle drabbats mycket hårt av en sådan taxeförändring. Efter ett antal framstötar i engagerade sig också regeringen i diskussionen med som för sin del avskrev taxehöjningen det aktuella året. Dock gavs inga löften om framtida taxesättning. Det är angeläget att uttalar att sådan drastisk förändring - som för är nog så försumbar från inkomstsynpunkt - inte får inträffa . Det måste betänkas att i ett flertal fall har föreningstelefoner en viktig roll att fylla, då man från samlingslokaler - inte minst i glesbygderna - måste kunna nå omgivningen med telefonbesked. Ett annat exempel är från ett vårdhem där en gammal kvinna () vistades. Hon fick först ett eget rum och begärde då att få sin telefon flyttad dit från sitt hem. fick hon ett annat rum på vårdhemmet och begärde då att få sin telefon flyttad dit. Hon har fått betala två flyttningskostnader inom samma fastighet. Den senare flyttningen handlade om en flyttning till ett redan färdigt vägguttag. Den gamla kvinnan uppfattade detta som högst orimligt och för henne var det en besvärande kostnad. Kravet om rätten till ett eget rum borde kompletteras med rätt till egen telefon till rimlig kostnad. Vidare vore det angeläget att man i en institutionell flyttning inte tar ut ytterligare en flyttningskostnad. Rege ingen bör få uppdrag att med utforma taxeregler som för gamla och sjuka, föreningar och församlingar innebär en låg abonnemangskostnad. Detta med avseende på den sociala roll telefonen spelar i dessa sammanhang, men också med hänsyn tagen till det faktum att många telefoner fungerar som nödsignal i svåra och akuta situationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att abonnemangskostnader för institutionsboende, ideella föreningar och församlingar ges en generös utformning.
mot · GC02T808 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89 :T808 av () Lokalisering av statens telenämnd beslutade (/88:28) om inrättande av statens telenämnd (STN). Nämnden skall i princip ta över myndighetsutövning samt bl.a. följa den tekniska utvecklingen och bistå de konkurrensvårdande myndigheterna med teknisk sakkunskap. STN:s verksamhet skall inte belasta statsbudgeten. En arbetsgrupp inom arbetar med att precisera telenämndens uppgifter. Frågan om telenämndens lokalisering har veterligen inte tagits upp. behöver dock inte vara en självklar placeringsort. Jag vill i stället föreslå . Genom av olika enheter där, kan anses vara en av de viktigaste orterna i landet för fortsatt kunskapsuppbyggnad inom teleområdet. Detta borde utgöra en resurs för den nya nämnden. I finns inom teleområdet: A) centrala lednings- och stabsfunktion för utbildning. B) Teleskolan - ett av världens förnämsta utbildningscenter inom området telekommunikation enligt egen informationsbroschyr. De 130 lärarna har också utbildningsuppdrag utanför Teleskolan. C) Vid högskolan i finns 80-poängsutbildning av dataingenjörer med inriktning mot telekommunikation. D) AXE-nätet är väl utbyggt inom Kalmar-området. Det finns således både personella och materiella resurser för STN:s möjligheter att genomföra sina arbetsuppgifter i . Kommunikationerna till övriga delar av och till kontinenten är goda. De fina boendemöjligheterna och förutsättningarna för en aktiv fritid är ytterligare argument för en lokalisering till Kalmar-området. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att arbetsgruppen för statens telenämnd får i uppdrag att föreslå en lokalisering till .
mot · GC02T810 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T810 av i m.fl. (s) Teleteknikens utbyggnad i norra län Den snabba utvecklingen inom data- och telekommunikationsområdet gör att risker i utveckling föreligger om vissa områden kommer sent in i utbyggnadsplaneringen. Det är angeläget att näringslivet i hela regioner har lika möjligheter att följa med utvecklingen och tillgodogöra sig den nya tekniken. Den nya tekniken rymmer i sig möjligheter till att decentralisera delar av bl.a. administrativ verksamhet, från områden med arbetskraftsförsörjningsoch bostadsproblem, till områden som exempelvis norra delen av län. län är i organisation hänfört till . Detta har bl.a. medfört att och Oskarshamnsområdet nu har tillgång till det nya telesystemet , medan norra läns utbyggnad sker först . Det är mycket angeläget att begränsningar i telekommunikationsnätet inte får vara hindrande faktorer för lokalisering av verksamheter i vissa delar av en region. Eftersom län är en administrativ enhet borde större olikheter i exempelvis telekommunikationsnätets utbyggnad ej förekomma. Vi anser att utbyggnaden i norra län skall prioriteras så att telenätets modernisering i norra län tidigareläggs i förhållande till nuvarande planering. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om telenätet i län.
mot · GC02T811 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T811 av och (båda fP) Invånarna i ett län har många gemensamma intressen där just länsgränsen utgör den naturliga indelningen. Ekonomiska, ideella och politiska föreningar följer ofta kommun- och länsgränser, vilket naturligtvis också den kommunala och landstingskommunala verksamheten gör. Däremot följer inte riktnummerområden dessa gränser till förtret för många. Folk som i mer centrala delar söker telefonkantakt med personer exempelvis i kommun eller kommun måste söka i helt andra telefonkataloger med andra riktnummer. Det är inte rimligt att man i två telefonkataloger, Norrköpingsdelen och Linköpingsdelen, inte kan få tag i telefonnumren till de östgötar som har riktnummer till exempelvis , , eller . De abonnenter som har riktnummer 0151 och 0150 men som bor inom bör därför finnas med såväl i Norrköpingsdelen som i de kataloger som omfattar respektive . De abonnenter som har 0381 och 0140 och som bor i bör finnas med såväl i Linköpingskatalogen som i de kataloger som omfattar respektive . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär sådana initiativ att samtliga abonnenter inom återfinns i någon av länets två katalogdelar. () () gotab 16958, 1989
mot · GC02T812 · 1989-01-20 00:00:00 — av och (båda mp) investeringar 1988/89 T812-816 investeringar i infrastruktur sorn ledningar, kablar m.m. har stor betydelse för den regionala utvecklingsförmågan. I vårt allt mer datoriserade samhälle där informationsflöden är minst lika viktiga som materialflöden blir tillgången på bra telekommunikationer ofta avgörande för t.ex. företagsetableringar. Därför vore det rätt och rimligt om statens högsta beslutande organ, , fick viss insyn och inflytande i större investeringsprojekt. Faktum är att nu genomför mycket stora investeringar i kommunikationsnätet, och därmed i stor utsträckning avgör var i landet de bästa utvecklingsmöjligheterna hamnar liksom var möjligheterna blir betydligt sämre. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna att större investeringar av regionalpolitisk betydelse i telenätet skall göras till föremål för såväl debatt som beslut i . () ()