mot · GD02Sk15 · 1989-11-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 15 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten , m m. I propositionen återfinns flera förslag om förändringar i beskattningen av boendet. Sammantaget leder förslagen till en kraftig skärpning av boendebeskattningen. I skatteuppgörelsen mellan socialdemokraterna och aviseras ytterligare kraftiga skatteskärpningar på boendet 1991.1 propositionen finns följande förslag : * I en separat proposition (1989/90:49) föreslås att räntesubventionerna för hyres- och bostadsrättshus minskas genom en extra ökning av den garanterade räntan. * Reglerna för beräkning av schablonintäkt justeras så att progressiviteten slopas och intäkten beräknas till av det nya taxeringsvärdet. Den statliga fastighetsskatten justeras inte. Förslagen innebär att de nya taxeringsvärdena leder till högre löpande beskattning. * Fastighetsskatten för hyreshus skärps med cirka 700 milj. kr. * Moms införs på energi, vilket ökar uppvärmningskostnaderna i alla boendeformer. * Moms införs på vatten, avloppsrening och sophämtning utan att punktskatter tas bort. Sammmantaget innebär de framlagda förslagen att kostnaderna för boendet ökar med 1990 (vilket motsvarar i genomsnitt . per hushåll). Höjningen av bostadsskatterna är avsedd att delfinansiera marginalskattesänkningen . Sammantaget leder förslagen i propositionen eftersom de genomförs inom ramen för ett oförhändrat skattetryck - till att många hushåll genom höjd skatt får betala andra hushålls skattesänkning. Dessutom minskar intresset för sparande till och i en egen bostad. Därmed minskar erfarenhetsmässigt också det totala hushållssparande!. Det blir svårare att förverkliga den önskan om att äga sin bostad som de flesta medborgare har. Att äga sin bostad . Det råder ingen tvekan om att de flesta medborgarna önskar äga sin bostad. Vi ser det som en angelägen uppgift för politiska beslutsfattare att göra detta möjligt. I själva verket har emellertid den politik som förts motverkat en sådan utveckling. Den främsta orsaken till detta är socialdemokraternas ideologiskt betingade motvilja mot enskild äganderätt. Bostaden i form av småhus eller bostadsrätt är för många människor den viktigaste och mest uppskattade ägodelen. Direkt eller indirekt ägande ger möjlighet att bestämma över hur bostaden skall vara beskaffad, hur stor den skall vara och hur den skall vara inredd och vilken standard den skall ha. Att äga sin bostad ger unika möjligheter att påverka såväl boendemiljö som boendekostnader. Den som äger något tar oftast god hand om egendomen. Därför leder ett enskilt bostadsägande till att drift och underhåll blir både bättre och billigare. Äganderätt skapar trygghet och oberoende för den enskilde. Om fler människor får äga sin bostad sprids ägandet i . Detta får betydelse utöver de fördelar det innebär för boendet. En spridning av ägande medför också en spridning av makt. Den decentralisering som på detta sätt sker leder till en bättre maktbalans i samhället. Ett spritt ägande av bostäder ingår också som en naturlig och gynnsam del i vårt marknadsekonomiska system. Mot denna bakgrund är det uppenbart att skattesystemet inte får utformas på sådant sätt att enskilt ägande av bostad missgynnas. Det är beklagligt att propositionen innehåller förslag som påtagligt minskar möjligheterna för människor att äga sin bostad. genomförs en allmän fastighetstaxering för småhus. De taxeringsvärden som fastställs skall tillämpas vid inkomstbeskattningen, fastighetsbeskattningen, förmögenhetsbeskattningen samt vid arvsoch gåvobeskattningen. Moderata samlingspartiet har begärt att regeringen skulle lägga fram förslag om ändrade skatteregler i syfte att motverka de stora skattehöjningar som blir följden av oförändrade regler i kombination med nya, höjda taxeringsvärden. Då regeringen ännu inte förelagt någon proposition föreslog moderata samlingspartiets representanter i skatteutskottet ett så kallat utskottsinitiativ som innebar att taxeringsvärden för småhus fortfarande skulle användas under . Majoriteten i skatteutskottet bestående av representanterna för socialdemokraterna och kommunisterna avvisade förslaget om initiativ (SkU 1988/89:36). I en reservation krävde moderata samlingspartiet, , och att taxeringsvärden skulle användas under och att regeringen skulle lägga förslag om erforderliga ändringar i skattelagstiftningen. presenterade lantmäteriverket utfallet av den 6 provtaxering som företagits. Den visade på en genomsnittlig ökning av taxe- Mot. ringsvärdena med för hela landet, men med kraftiga re- Skl5 I vissa kommuner kommer taxeringsvärdena att stiga med i genomsnitt upp emot . Mot bakgrund av provvärderingen och det faktum att regeringen i sin förteckning över propositioner inte aviserade något förslag om ändrade skatteregler med anledning av fastighetstaxeringen, föreläde moderata samlingspartiet en motion med anledning av timad händelse. Talmannen motsatte sig att motionen skulle få behandlas. beslöt emellertid med 162 röster mot 140 att så skulle ske. Frågan skulle slutligen avgöras av . I KU följde representanter socialdemokraterna och skapade en majoritet som innebar att motionen inte fick behandlas. De moderata representanterna i skatteutskottet upprepade då åter det initiativ som förelagts utskottet . Förslaget avvisades av samtliga övriga partier - även de som reserverat sig till förmån för förslaget. Den löpande beskattningen 1990 Ett småhus taxeringsvärde ligger till grund för beräkningen av den schablonintäkt som skall tas upp till beskattning och för uttag av statlig fastighetsskatt. Schablonintäkten beräknas efter en progressiv skala i det lägsta skiktet (. i taxeringsvärde). Den statliga fastighetsskatten för småhus tas ut av en tredjedel av taxeringsvärdet. I propositionen föreslås nu att progressiviteten vid beräkning av schablonintäkt slopas och att intäkten beräknas till av det nya taxeringsvärdet . Den statliga fastighetsskatten skall tas ut på samma sätt som . De föreslagna reglerna för beräkning av schablonintäkt innebär att de mest extrema effekterna av de regionala variationerna motverkas. tillåts de emellertid att slå igenom, särskilt beträffande småhus med normala och lägre taxeringsvärden. Eftersom förändringen av schablonintäkten bara innebär en begränsad lindring och den statliga fastighetsskatten bibehålls på nuvarande nivå leder de nya taxeringsvärdena till höjd skatt. När den skatteomläggning som skall beslutas är fullt genomförd kommer fastighetsskatten att skärpas kraftigt som schablonbeskattningen slopas. I tabell 1 nedan redovisas vilka skattehöjningar som blir följden av taxeringsvärdesökningar på 50, 75 resp. 1990 och vid fullt genomförd skatteomläggning. Skattehöjning vid fullt genomförd skatteomläggning För ett vanligt grupphus i ligger taxeringsvärdet på medan en friliggande normalvilla har taxeringsvärde på Mot. 1989/90 . I denna region förväntas de nya taxeringsvärdena bli minst Skl5 dubbelt så höga som de nuvarande. För en genomsnittlig inkomsttagare betyder detta en skatteskärpning 1990 på . Vid fullt genomförd skatteomläggning ökar kostnaderna med ytterligare . 1 skärgårdsområden har den bofasta befolkningen som regel förhållandevis låga inkomster. På grund av den starka efterfrågan på fritidshus kommer taxeringsvärdena att öka mycket dramatiskt i dessa områden - i många fall eller mer. Den dramatiska skatteskärpning som detta leder till kan innebära att många tvingas sälja hela eller delar av fastigheten. Deras inkomster räcker inte till för att betala den höjda skatten. En sådan utveckling strider helt mot tanken på en levande skärgård. Den löpande beskattningen av bostäder skärps alltså kraftigt . Möjligheten att äga sin egen bostad minskar och därmed också sparandet till och i egen bostad. I ett läge när det totala hushållssparande är negativt är det inte rimligt att straffbeskatta ett av de få kvarvarande sparmålen. Den skärpta bostadsbeskattningen leder dessutom, tillsammans med förslagen om höjd mervärdeskatt och höjda energiskatter, till att ett stort antal hushåll kommer att förlora på den föreslagna skatteomläggningen. Det är inte rimligt i sig och leder dessutom till sämre förutsättningar för framtida avtalsrörelser. Vårt krav om en frysning av den löpande beskattningen av småhus 1990 ligger kvar. Detta år skall således de taxeringsvärden som gällt vara underlag för beräkning av schablonintäkt och uttag av statlig fastighetsskatt. Vår syn på den löpande beskattningen och framåt redovisas i ett följande avsnitt Den framtida småhusbeskattningen. I propositionen föreslås att skatteskalan för uttag av statlig förmögenhetsskatt justeras 1990 med anledning av fastighetstaxeringen och den prisutveckling som skett . Den undre gränsen för när förmögenhetsskatt tas ut höjs från . Över denna inkomst föreslås att förmögenhetsskatt tas ut . Nästa skiktgräns föreslås bli 1,6 milj. kr., och skattesatsen i detta skikt, som gäller förmögenheter upp till 3,6 milj. kr., föreslås bli . För större förmögenheter föreslås skattesatsen bli . Förmögenhetsskatten, som är en extra skatt på kapitalavkastning, har många negativa effekter. Den påverkar sparandet negativt. För många mindre företag är förmögenhetsskattebelastningen ett stort problem, lagstiftningen är utformad så att någon hänsyn normalt inte tas till latenta skatteskulder. Förmögenhetsskatteskalan bör 1990 få följande utseende: 1 000 000-2 000 000 2 000 000-4 000 (XX) bör emellertid förmögenhetsskatten vara proportionell. 1989/90 Skattesatsen kan förslagsvis vara en procent. Fastighetstaxeringsvärdet ligger också till grund för arvs- och gåvobeskattningen. Några förslag om ändringar när det gäller dessa skatter föreslås emellertid inte i propositionen. Även här måste en justering göras så att skiktgränser och skattesatser ändras med hänsyn till utfallet av fastighetstaxeringen och den penningvärdesförsämring som skett . Regeringen bör i samband med avlämnandet av budgetpropositionen återkomma med ett förslag till som skall gälla från . Den träffade skatteuppgörelsen innebär, som sagts, en kraftig skärpning av fastighetsbeskattningen . avskaffas schablonbeskattningen av småhus. Uppgörelsen bygger på de förslag som lagts fram av utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK). Enligt denna utredning leder dess förslag till att det reala löpande skatteuttaget för egna hem ökar med . Mot den bakgrunden föreslås vissa särskilda regler. För perioden bör enligt vår mening i stället åtgärder vidtas som leder till att bostadsskatteuttaget inte ökar. Mot den bakgrunden föreslår vi följande förändringar vad avser den löpande beskattningen: * Vid beräkning av schablonintäkt skall hänsyn inte tas till större taxeringsvärdehöjning 1990 än . * Schablonintäkten beräknas som av det nya taxeringsvärdet (med begränsning som angivits ovan). Den nuvarande progressiva skalan för beräkning av schablonintäkt slopas. * Fastighetsskatten 1991 skall vara densamma i kronor räknat som 1989 (och 1990). I takt med att det ekonomiska läget så medger slopas fastighetsskatten successivt. De ovan förordade åtgärderna skall gälla i avvaktan på en större förändring av småhusbeskattningen. Utformningen av den framtida småhusbeskattningen bör utredas. Det bör därvid övervägas om inte beskattning av småhus, bostadsrätter och ägarlägenheter kan utformas på ett likformigt sätt. Därvid finns det anledning att pröva om en beskattning över huvud taget är erforderlig. Värderingen av en bostadsförmån kan exempelvis utformas med utgångspunkt i bostadsytan eller genom anknytning till fastighetens byggnadsvärde (under förutsättning att markvärdet fångar upp större delen av de regionala olikheterna). Fastighetsskatt för flerfamiljshus Mot. I samband med den allmänna fastighetstaxering av hyreshus som genomfördes avsåg regeringen skärpa uttaget av statlig fastighetsskatt genom att inte justera ner underlaget för beräkning av skatten med hänsyn till taxeringsvärdesökningen. beslöt emellertid, efter förslag från oppositionen, att underlaget för uttag av fastighetsskatt skulle minskas från av taxeringsvärdet. Mot bakgrund av den höjning av det löpande skatteuttaget regeringen föreslår för småhus, föreslår man också en höjning av det löpande skatteuttaget med för flerfamiljshus. Underlaget för hyreshusenheters fastighetsskatt föreslås bli höjt från av taxeringsvärdet. Eftersom vi, till skillnad från de partier som står bakom skatteuppgörelsen, inte accepterar en skärpning av bostadsskatteuttaget för småhus avvisas också detta förslag. Hyresfastigheter beskattas enligt två olika metoder. beskattas schablonmässigt medan privatägda fastigheter har så kallad konventionell beskattning. Vi moderater har framhållit att regelsystemet bör vara så lika som möjligt för allmännyttiga och privatägda bostadsfastigheter. Därmed skulle konkurrens mellan företagen främjas vilket i sin tur verkar dämpande på boendekostnaderna. Enligt vår uppfattning bör alla flerfamilj sfastigheter beskattas enligt den konventionella metoden. Regeringen bör lägga fram förslag. I propositionen föreslås att hela energiområdet, med undantag för flygfotogen och flygbensin, beläggs med mervärdesskatt. För värme som produceras i fjärrvärmeverk skall någon moms inte tas ut . bibehålls alla punktskatter utom skatten på elkraft och bensin på dagens nivå. Skatten på elkraft sänks generellt med per kWh. Dessutom sänks skatten på elkraft för hushållen i vissa kommuner. Bensinskatten höjs med per liter. Sammantaget leder förslagen till en skatteökning på . Regeringens förslag innebär att kostnaderna för de hundratusentals hushåll som bor i direktelvärmda småhus ökar månadskostnaden med . Detta är helt oacceptabelt. Enligt vår uppfattning bör mervärdeskatt på energi införas men inom ramen för ett oförändrat skatteuttag. Det innebär att nuvarande punktskatter sänks. Med tanke på att miljöavgiftsutredningen presenterat ett delbetänkande om ekonomiska stödmedel i miljöpolitiken bör emellertid beslut om den framtida energibeskattningen anstå och gälla tidigast . Vår utgångspunkt är då att inom ramen för ett oförändrat skatteuttag lägga om energibeskattningen så att mervärdeskatt införs, dagens punkt skatter helt eller delvis ersätts av en koldioxidbaserad skatt och miljöavgifter Mot. i ordets egentliga bemärkelse införs. Vi avvisar således förslaget om att införa mervärdeskatt på energi 1990. Yrkandet återfinns i vår partimotion om skattepolitiken i stort. Mervärdeskatt på vatten, avloppsrening och sophämtning Enligt skatteuppgörelsen skall mervärdeskatt tas ut vid tillhandahållande av vatten samt för tjänster avseende avloppsrening och sophämtning. Förslaget överensstämmer med de förslag om breddning av mervärdeskattebasen som redovisades av kommittén för indirekta skatter (KIS) . Förslaget innebär för ett normalhushåll en månatlig utgiftsökning med ca . Inom EG pågår diskussioner om en samordning av regelsystemet för mervärdesbeskattning. Denna harmonisering kommer främst att gälla utformningen av den skattepliktiga basen. Det finns anledning för att avvakta med ställningstagande beträffande mervärdeskattebasen till dess erfarenhet vunnits från vad som händer inom EG. De ökade skatteintäkter som blir följden av en eventuell framtida breddning av mervärdeskattebasen bör också enligt vår uppfattning användas för att sänka mervärdeskattesatsen. De förslag till basbreddningar som lagts fram av KIS skulle medföra att mervärdeskattesatsen kan sänkas från till . Vi avvisar förslaget om mervärdeskatt på vatten, avloppsrening och sophämtning . Yrkandet återfinns i vår partimotion om skattepolitiken i stort. Effekterna av regeringens förslag blir sammantaget att kostnaderna för en normalvilla i ökar med ca . Året därpå stiger kostnaderna med ytterligare ca . Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Mot bakgrund vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att taxeringsvärden för småhus skall gälla vid beräkningen av schablonintäkt och fastställandet av statlig fastighetsskatt under , 2. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för beräkning av schablonintäkt från och med i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för uttag av statlig fastighetsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för arvs- och gåvobeskattning i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att hos regeringen begär en utredning om den framtida småhusbeskattningen i enlighet med vad som framförts i motionen, 11 6. att avslår förslaget om ändrat underlag vid beräkning Mot. av statlig fastighetsskatt för hyreshus, Skl5 7. att hos regeringen begär förslag om beskattning av hyresfastigheter i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () () qotab 99309, Slockholm 1989