mot · GC02K701 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:K701 av och (båda s) Partibegreppet i vallagen I bestämmelserna om statsskickets grunder i 1 kap. RF finns bl.a. en föreskrift som säger, att den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick samt genom självstyrelse. Det har förutsetts att partier är nödvändiga som förmedlare av folkviljan. Däremot har lagstiftaren inte ansett sig behöva gå in på en närmare reglering av de politiska organisationernas struktur och verksamhetsformer. Undantaget utgörs av den valtekniska definitionen av parti som upptagits i 3 kap. 7 § RF: Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild partibeteckning. Det bör tilläggas att under definitionen faller även lösare grupperingar; kriterierna för juridisk person behöver inte vara uppfyllda. Det väsentliga är den gemensamma viljan att framträda under en beteckning. Detta innebär att en förutsättning för att man skall kunna tala om ett parti är att en gruppering framträder med egna nomineringar och namnvalsedlar som man under en valrörelse i ett bestämt val sprider bland väljarna. Den partiella författningsreformen, innebärande bl.a. gemensam valdag och en strävan efter ett mera tidsenligt sammanräkningsförfarande, medförde att staten åtog sig att framställa enhetligt utformade valsedlar. De etablerade partierna erhöll också en betydande upplaga av valsedlar kostnadsfritt. gjordes, i syfte att bl.a tekniskt förenkla förfarandet, lättnader i reglerna om valsedlars ogiltighet och om tolkning av valsedlar. En sådan åtgärd var att slopa regeln om att en valsedel för att vara giltig skulle uppta ett giltigt kandidatnamn. Därmed skapades en förutsättning för regeln i 6 kap. 9 § ValL om en officiell service från statens sida i form av tillhandahållande av s.k. partimarkerade valsedlar på postkontor och i andra röstningslokaler. Detta skedde med hänsynstagande till väljare som inte hade direkt tillgång till traditionella namnvalsedlar men ändå ville deltaga i valet och stödja sitt partis officiella lista. Möjligheten att helt för hand förfärdiga en egen valsedel kvarstod. Regeln om tillhandahållande av partimarkerade valsedlar introducerades alltså i den provisoriska lagstiftning års val som fick tillgripas sedan tankarna på ett system med hålkortsvalsedlar skrinlagts. Från början omfattade den partier som var representerade i . Sedan utvidgades regeln till att omfatta parti som vid det senaste riksdagsvalet fått mer än 2,av rösterna i hela landet. Därefter sänktes erforderlig röstandel till en procent och slutligen ändrades regeln till att avse de två senaste riksdagsvalen. 1 1988189.3 sami. Dessa förändringar i förening med en ökande tendens hos olika partier och Mot. väljargrupper att uppträda på skilda sätt i de tre valen har lett till att det i vissa K701 fall från valmyndigheternas sida har tillhandahållits partimarkerade valsedlar som varit oönskade av partiet ifråga. Detta har resulterat i en sortering på partibeteckning vid den slutliga sammanräkningen, vilken tett sig främmande för den partipolitiska rörelse som framträtt i valet och ansett sig kunna ställa anspråk på att få sig tilldelat de röster som bestått i partimarkerade valsedlar med - en i större eller mindre grad - avvikande partibeteckning jämfört med den som partiet självt framträtt under i valrörelsen. Detta förhållande är djupt otillfredsställande och bör leda till en ändring av vallagen. En översyn av 6 kap. 9 § ValL föreslås därför ske före nästa allmänna val. Enligt uppgift har det förekommit att väljare i kommunalval har begagnat partimarkerade valsedlar för de gröna i fall där partiet inte alls ställt upp till val. I avsaknad av något handskrivet namn på person, som skulle ha kunnat besätta en fullmäktigeplats, har detta lett till att tilldelat partiet ifråga mandatet men fått låta platsen i praktiken stå obesatt. Det kan verkligen ifrågasättas om det alls framträtt något parti i RF:s mening, vilket kunnat tilldelas något mandat. En rimligare lösning än att låta stolen stå tom förefaller rent principiellt vara att låta platsen eller platserna gå vidare bland övriga partier. Det kan i detta sammanhang nämnas att det i tidigare riksdagsval - med helt slutna valkretsar - fanns en regel som innebar att en plats som inte kunde besättas på grund av kandidatbrist skulle tillfalla det av övriga partier som enligt jämförelsetalen stod närmast till att ta mandadet ifråga. Vi föreslår att en liknande regel återinföres i vallagen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av vallagen i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()