ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sk673 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk673 av och (c, fp) Prispolitiken i fråga om alkoholdryckerna I startade ett omfattande arbete att förebygga drogmissbruk. Det baserades bl.a. på ett av kommunfullmäktige 1981 antaget alkoholpolitiskt program. Programmet omfattar attitydpåverkan genom informations- och utbildningsinsatser, ökade insatser för drogfria miljöer, stöd till frivilliga organisationer samt förbättrad vård, behandling och rehabilitering. Det fastslogs också att kommunen skall arbeta för ökade restriktioner på alkoholområdet. I detta ingick bl.a. att påverka statsmakterna att införa allmän inköpsransonering och att föra en aktiv prispolitik. Det intresse och egagemang i det alkoholförebyggande arbetet, som programmet gav uttryck för, sammanföll i tiden med att de alkoholpolitiska frågorna hade hög aktualitet i den allmänna debatten och i rikspolitikén. I kommunen har de ställningstaganden och den inriktning av arbetet som då lades fast fullföljts i nämnders och förvaltningars arbete. Kommunen har genomfört en uppföljning av det drogförebyggande arbetet. I denna konstateras att det skett en minskning av alkoholförsäljningen totalt men en ökning . Användningen av alkohol bland ungdomar minskade till följd av de omfattande insatserna. Dock används alkohol av ungdomar fortfarande i en oacceptabel omfattning. Bland dem som arbetar nära ungdomar finns också en bild av att den positiva utvecklingen brutits. Droger konsumeras på gator och torg både bland ungdomar och grupper av missbrukare, som samlas på ofta centralt belägna platser. Bruket av alkohol uppfattas som mer accepterat som en del av livsmönstret för bl.a. unga människor, exempelvis i bilder som förmedlas av massmedia. Mot denna bakgrund konstateras att omfattningen av alkoholanvändning bland ungdomar och av alkoholmissbrukare bland den vuxna befolkningen motiverar att kommunen ånyo ger uttryck för den hållning i alkoholfrågan, som angavs i det alkoholpolitiska programmet. Kommunens nämnder och bolag har uppmanats att intensifiera sitt arbete. Förebyggandet av alkoholskadorna kommer att ges en tydlig plats i kommunens friskvårdsarbete. Insatserna i kommunen kommer alltid att vara ett betydelsefullt inslag i kampen mot alkoholskadorna. Dessa måste emellertid för att bli framgångsrika få stöd i aktiva alkoholpolitiska insatser på riksnivå. Vi vill med denna motion fästa uppmärksamhet på den betydelse prispolitiken och massmedia, bl.a. televisionen, har för allmänhetens bild av alkoholbruket och på alkoholvanorna. 1 1988/89. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att minska alkoholskadorna genom en aktiv prispolitik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en granskning av massmedia, främst televisionens roll, i spridningen av alkoholvanorna1]. () () 1988/89 Sk673 1 1988/89: Kr307
mot · GC02Sk674 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Sk674 av m.fl. (fp) Alkoholskatterna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So301 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för regelbundna höjningar av alkoholpriset, 2. att hos regeringen begär förslag om höjning av alkoholskatten i enlighet med vad som har anförts i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag om beskattning enligt alkoholstyrka i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () () () () () () ()
mot · GC02Sk675 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk675 av Per Stenmarck och (båda m) Den skattefria försäljningen på flygplatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T707 hemställs att hos regeringen begär förslag beträffande ankomsttax-free-försäl j ning. Per Stenmarck (m)
mot · GC02Sk677 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk677 av och (båda mp) Skatt på engångsartiklar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo866 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att skatt på engångsartiklar bör införas i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GC02Sk678 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk678 Avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo267 hemställs 1. att beslutar att avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel fördubblas, 2. att hos regeringen begär förslag till avgiftssystem för bekämpningsmedel som baseras på bekämpad areal och inte på mängden använt bekämpningsmedel, 3. att hos regeringen begär förslag om fortsatt successiv upptrappning av avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel . (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Sk679 · 1989-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ju241 hemställs att till : Förvaltningskostnader för /90 anvisar ett förslagsanslag om . () () () () () () ()
mot · GC02Sk680 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk680 av m.fl. (s) Alkoholbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: So307 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av nya principer för ändring av alkoholbeskattningen.
mot · GC02Sk681 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk681 av m.fl. (fp, m, c) Motorsågsbränslen är halten av bensen och aromatiska kolväten i bensinen ett stort problem för alla som använder motorsågar. Problemet har uppstått genom att oljeraffinaderierna numera fått en minskad efterfrågan på eldningsoljor med att man fått en ökad efterfrågan på bensin. Man har då tvingats utnyttja s.k. crackning för att ur en given mängd råolja få fram mera bensin och mindre eldningsoljor än vad som kommer fram vid en enkel destination. Den vanliga bensinen för motorsågar har därigenom kommit att innehålla väsentligt mer aromatiska kolväten och bensen än vad som förut varit fallet, vilket förorsakar huvudvärk och illamående hos de skogsarbetare som arbetar med motorsågar. Särskilt allvarliga blir dessa nackdelar under varma, vindstilla sommardagar och , när motorsågen ofta används i en runt trädstammen uppgrävd grop i snön. På flera olika håll har forskningsarbete bedrivits i , med målsättning att få fram ett bränsle med låg halt av aromatiska kolväten. har dessa ansträngningar krönts med framgång, och inte mindre än tre olika företag är på väg att marknadsföra ett motorsågsbränsle med mycket låg halt av aromatiska kolväten. Det speciella sättet att ta fram detta bränsle, den i förväg och till rätt värde gjorda tillsatsen av olja och framför allt den separata distributionen av bränslet har gjort att det kommit att bli förhållandevis dyrt i detaljhandelsledet, där priset ligger på c:a /liter. Priset kan - särskilt för den lille skogsägaren som arbetar i egen regi - kanske vara ett avskräckningsmedel för ett bränsle som faktiskt har en stor mission att fylla ute vid skogsarbeten i . För att få ned priset torde det vara lämpligt att befria motorsågsbränsle från den statliga bensinskatten, som uppgår till . Detta skulle sänka priset till en nivå kring . per liter, en nivå som skulle vara oattraktiv för de tvåtaktsmotorer för utombordare som också skulle knna använda samma bränsle. De kan emellertid med fördel använda vanlig bensin, som inte kostar dem tillnärmelsevis så mycket. I övrigt kunde, som villkor för befrielse från den statliga bensinskatten, uppsättas bestämmelsen att bränslet icke fick innehålla mer än högst 1,5 volymprocent av aromatiska kolväten. I sammanhanget kan kanske nämnas, att vid denna låga halt av aromatiska kolväten och framför allt av bensen så går bränslet ej att köra bil på, enär ångtrycket endast är 60 mot 120 för bilbränsle. Detta torde emellertid ändå inte vara något problem, eftersom priset . per liter inte är attraktivt för bilägare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en skyndsam utredning bör företagas av möjligheterna att befria motorsågsbränsle med låg halt av aromatiska kolväten (bensen) från den statliga bensinskatten. () () 1988/89 Sk681
mot · GC02Sk684 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk684 Höjd skatt på tobak och alkoholhaltiga drycker I andra motioner redovisas olika sociala problem kopplade till rökning och s.k. passiv rökning. Rökningen leder till att ca 10 000 människor i drabbas av en för tidig död. Rökningen är den största cancerorsaken i samhället. Den s.k. passiva rökningen som barn utsätts för kan ge livslånga följder. En rad olika åtgärder måste till för att rökningens skadeverkningar skall minska - bl.a. rökfria offentliga lokaler, rökfria arbetsmiljöer, begränsad reklam, upplysning etc. Som ett led i kampen mot rökningen föreslår de gröna att tobaksskatten höjs med, i första hand, . Vi beräknar att tobakskonsumtionen därmed minskar med . WHO - - har som mål angett att alkoholkonsumtionen skall minska . Som ett led i kampen för att nå målet föreslår en ökning av spritskatterna . Denna ökning beräknar vi skall medföra att konsumtionen minskar . Skatterna på vin och öl föreslår vi ökas , vilket beräknas minska konsumtionen med . Med hänvisning till ovanstående yrkas 1. att beslutar höja tobaksskatten , 2. att beslutar höja spritskatten , 3. att beslutar höja skatten på vin , 4. att beslutar höja skatten på öl . 1* 1988189.
mot · GC02Sk685 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk685 av och (båda mp) Skatt på engångsförpackningar För dagligvaruhandeln har det varit en förenkling att införa en stor mängd engångsförpackningar. Detta har skett trots att vi vet att dessa på olika sätt bidrar till att förstöra natur och miljö samt att de drastiskt bidrar till att öka den materiella förbrukningen i samhället. Orsaken till denna rovdrift är att natur och miljö betraktats som en kostnadsfri nyttighet. Vi har kommit därhän att vi har börjat förstå att vi gränserna har passerats för vad natur, miljö och människor tål av förgiftning. Vi måste vidta åtgärder på många områden för att komma innanför de gränser som naturen sätter. Eftersom de gröna inte önskar förbud utom i lägen där akuta miljöhot föreligger, söker partiet lösningar inom marknadsekonomins ramar. De flesta av oss är kostnadsmedvetna vid våra val. Punktskatter är därför ett bra sätt att styra marknaden mot större miljömedvetande. de gröna kräver en skatt på vissa engångsförpackningar inom dagligvaruhandeln. Den skall gälla alla burkar och flaskor av aluminium och av plast. Skatten skall i en första omgång utgå med en krona per förpackning. Effekten av beskattningen skall utvärderas och om mängden engångsförpackningar inte minskar, bör man överväga att höja skatten till dess att så sker. Denna skatt skulle inbringa minst 1 000 miljoner till statskassan även med hänsyn tagen till en viss reducering av antalet förpackningar. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att införa en skatt av en krona per förpackning på burkar och flaskor av aluminium och plast i dagligvaruhandeln, 2. att begär att regeringen följer effekten av denna skatt, 3. att hos regeringen begär förslag om höjd skatt ifall Mot. 1988/89 konsumtionen av engångsförpackningar enligt ovan inte minskar.
mot · GC02Sk686 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk686 av och (båda mp) Skatt på radioaktiva utsläpp Kärnkraftsindustrin gör kontinuerliga utsläpp av radioaktivt material. Enligt de officiella rapporterna håller man sig inom de gränser som myndigheterna satt upp. de gröna har i en partimotion om miljölagstiftningen hävdat principen att alla skadliga utsläpp skall beskattas upp till en gräns som är satt av myndigheten. Om denna gräns överskrides skall samhället träda in med sanktioner för att driften skall läggas om i miljövänlig riktning. Är detta inte möjligt måste verksamheten upphöra. Det finns ingen rimlig anledning till att principen om att betala för miljöfientliga utsläpp inte också skulle vara giltig för kärnkraftsindustrin. Enligt statens strålskyddsinstituts rapport 88-20 var de totala aktivitetsutsläppen från svensk kärnenergiverksamhet ungefär 1450* . Vi föreslår en tariff av per rapporterat utsläpp om en miljon becquerel. Beräkningen av skatten skall grundas på de officiella rapporterna från . Den totala skatten kan väntas uppgå till omkring 1 500 milj. kr. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att införa en utsläppsskatt om en krona per miljon bequerel aktivitetsutsläpp, 2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att verkställa uppbörd av skatt enligt ovan.
mot · GC02Sk687 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Sk687 av m.fl. (m, fp, c) Skattebefrielse för äldre motorfordon slopades den årliga fordonsskatten för motorfordon av årsmodell och äldre. Anledningen till detta var att dessa fordon betraktas som veteranbilar och utnyttjas mycket sällan. Allt färre bilar kommer dock i åtnjutande av denna skattebefrielse på grund av att årsmodellåret är fast, och ej rullande. En rullande årsgräns vore därvid att föredra. Den klassning av äldre bilar som olika frivilliga organisationer för veteranfordon gör, sker likaledes enligt ett rullande schema med hänsyn till årsmodellåret. Det torde innebära uppenbara fördelar om själva systemet för klassning vore kongruent mellan veteranfordonsorganisationerna och statsmakterna. Många ungdomar är intresserade av gamla bilar. Intresse för motorhobby och veteranfordon ger tekniska kunskaper, känsla för ansvar, planering och ofta kamratskap. Därmed minskar risken för att bl.a. sociala problem uppstår. Det är därför enligt vår mening viktigt att stimulera denna form av fritidsintresse. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en rullande 30årsgräns för vägskattebefrielse av äldre fordon i enlighet med vad som motionen förordats. () ()
mot · GC02Sk688 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :Sk688 av och (m, c) Försäljningsskatt vid import av äldre motorfordon Den som importerar en veteranbil måste erlägga accis utöver sedvanlig moms samt tull. Många ungdomar är intresserade av gamla bilar. Eftersom utbudet av sådana bilar är starkt begränsat i försöker en del att finna lämpliga renoveringsobjekt utomlands. Dessa bilar beläggs dock med hög accis. Storleken kan i vissa fall överstiga . Dessa äldre bilar skulle i stället kunna beläggas med en symbolisk försäljningsskatt liknande den som införts i för bilar som är . Intresse för motorhobby och veteranfordon ger tekniska kunskaper, känsla för ansvar, planering och ofta kamratskap. Därmed minskar risken för att bl a sociala problem uppstår. Det är därför enligt vår mening viktigt att stimulera denna form av fritidsintresse. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en speciell försäljningsskatt - utformad efter norsk förebild - på motorfordon.
mot · GC02Sk690 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89: Sk690 av m. fl. Omsättningsskatten på utlänningars värdepappershandel 1988/89 Sk690 703 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Fi220 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om undantag från omsättningsskatten för utlänningar som handlar med svenska värdepapper. () () () () () () 1 1988/89. Nr Sk690- 703 1
mot · GC02Sk691 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk691 av () Skattefrihet för eldrivna bilar konstruerades det fdrst kända batteridrivna fordonet av den skotske prästen . har flera eldrivna fordon kommit i samhällets tjänst. Eltruckar, sopmaskiner och 40000 mjölkbilar i daglig trafik i är exempel på sådan användning. För passagerarfordon har emellertid eldriften kommit och gått, detta till största delen beroende på att ekonomiska stimulanser har saknats. Bättre lagringsmöjligheter av elström och befintlig teknik gör det emellertid fullt möjligt att använda eldrivna bilar för kortare resor. Eldrivna bilar är kortdistansfordon Tillgänglig statistik visar att de flesta personbilsresor är korta. Hälften är kortare än en mil och är kortare än och oftast färdas endast en person i bilen. Eldrivna bilar skulle med fördel kunna användas för resor till och från arbetet, för daglig trafik i våra alltmer miljöbelastade tätorter. För att stimulera en sådan användning krävs ekonomiska stimulansmedel i form av exempelvis slopad vägtrafikskatt. Elbilen en lämplig ungdomsbil Genom vissa begränsningar vid hastighet, vikt och passagerarantal skulle elbilen kunna få framföras med en åldersgräns för föraren . I den remissbehandlade promemorian Ds K 1987:15 Motorredskap och traktorer föreslås en ny hastighetsgräns för vissa traktorer. Denna hastighetsgräns skulle kunna vara tillämpbar på ombyggda eller nya personbilar för eldrift som får framföras av 16-åringar om vikten begränsas till max , en passagerare, ej godkänt som dragfordon och körkort av samma omfattning som B-körkort. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen i enlighet med motionen framlägger förslag om skattefrihet för eldrivna personbilar, [att begär att regeringen framlägger förslag till regler för 16-åringars framförande av eldrivna personbilar i enlighet med motionen1]. 1988/89 Sk691 I 1988/89: T445 II 1988/89.
mot · GC02Sk692 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk692 av m. fl. Temporär tullbehandling vid vissa flygplatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Kr520 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om temporär tullbehandling vid flygplatser under turistsäsong. () () () ()
mot · GC02Sk693 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk693 av m. fl. Övervakningen av förbudet mot handel med Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: U607 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkta resurser till övervakning av handelsförbudets tillämpning. () () () () () ()
mot · GC02Sk694 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk694 av m. fl. Restitution av moms för utländska turister Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Kr521 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om analys av en restitution på moms vid internationell turism i . () ()
mot · GC02Sk696 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk696 av m. fl. Skatt på utsläpp av svaveldioxid m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Jo967 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en utsläppsskatt motsvarande /ton på svaveldioxid, kväveoxider respektive kolväten bör införas i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()
mot · GC02Sk697 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk697 av m. fl. (mp) Gödselskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Jo293 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att höga avgifter bör användas för att minska konstgödselanvändningen och att dessa bör återföras till jordbruket i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GC02Sk698 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk698 av m. fl. (mp) Införade av viss miljöskatt, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Jo968 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en särskild miljöskatt på fosfat i tvättmedel bör införas. () ()
mot · GC02Sk699 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk699 av m. fl. (fp) Ökade resurser för tullen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Ju822 hemställs att under anslag D 1, anslår utöver vad regeringen har föreslagit för att användas till narkotikakontrollstyrkor. () ()
mot · GC02Sk700 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk700 av m. fl. (vpk) Skatt på flygbränsle Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: T258 hemställs att beslutar införa skatt på flygbränsle motsvarande biltrafikens drivmedelsskatt vilket motsvarar minst en intäkt om . (vpk) (vpk)
mot · GC02Sk702 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk702 Koldioxidavgift för fossilbränsledrivna fordon Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: T259 hemställs att hos regeringen begär förslag om hur en koldioxidavgift för fossilbränsledrivna fordon skulle kunna balanseras så att effekterna för enskilda pesoner och regionalt blir acceptabla.
mot · GC02Sk703 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk703 av och (båda c) Färjelinjen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: T369 hemställs att hos regeringen begär att färjelinjen SimrishamnAllinge klassificeras som lång rutt. () ()
mot · GC02Sk801 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk801 av m.fl. (fp) Betalningssäkringslagen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ju804 hemställs 1. att beslutar om sådana förändringar i betalningssäkringslagen som vi har angett i motionen, 2. att beslutar att bevissäkringslagen för skatte- och avgiftsprocessen skall upphävas, 3. att beslutar att upphäva lagen mot skatteflykt, 4. att hos regeringen begär förslag om en omvänd generalklausul i enlighet med vad som i motionen anförs. () () () () () () ()
mot · GC02Sk803 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk803 av m.fl. (fp) Granskningen av deklarationerna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A408 hemställs 1. att begär att regeringen uppdrar åt att presentera förslag om en ändrad fördelningsmodell av resurser för granskning av deklarationer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att bostadsbeskattningen bör förändras så att den progressiva delen av bostadsbeskattningen avskaffas. (fp) () () () () ()
mot · GC02Sk804 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk804 av och (båda s) Kontrolluppgiften avseende ränteinkomster fattade beslut om bl.a. en förenklad deklarationsblankett. I detta sammanhang utvidgades den s.k. kontrolluppgiftsskyldigheten till att gälla fysiska personers bankräntor från kreditinstitut m.m. Förslaget byggde på betänkandet SOU 1984:21 Förenklad självdeklaration som framlagts av den tillsatta s.k. skatteförenklingskommittén. Detta förslag om kontroll av ränteinkomster innebar i korthet att en obligatorisk kontrolluppgift skulle införas från banker och andra kreditinstitut inkl. VPC (Värdepapperscentralen). Systemet skulle prövas och därvid enbart avse räntebelopp överskridande . I ett andra steg, då systemet permanentades, skulle 500 kr.-gränsen tas bort. som utredningen självdeklaration förordade att den utvidgade kontrolluppgiftsskyldigheten skulle omfatta konton med såväl personnummer som organisationsnummer, d.v.s. reformen skulle beröra såväl fysiska som juridiska personer. Till stöd för denna uppfattning hänvisades till ett omfattande och väl underbyggt material sammanställt inom RSV i betänkandet Kontroll av räntor (1980). Dessa riksomfattande och regionala kontrollaktioner hade visat att ränteinkomster i betydande omfattning hade underdeklarerats. Trots att utredningen således entydigt föreslog att systemet med kontroll av bankräntor skulle omfatta alla kategorier som lånat ut pengar mot ränta till kreditinstituten och att remissinstanserna inte hade något att invända mot denna princip undantogs juridiska personer i ovannämnda proposition från uppgiftsskyldigheten. Som motiv för denna inskränkning har angivits praktiska skäl, bl.a. att det endast genom att göra en revision är möjligt för taxeringsmyndigheten att klarlägga ett bolags ränteinkomster. Denna invändning haltar dock betänkligt. Ty det är ju just stora kostnader och tekniska svårigheter mot ett kontrollsystem som sådant, som är den gängse kritiken från den krets som tillhör de presumtiva uppgiftslämnarna. Och kritiken mot detta utredningsförslag utgjorde inget undantag. Intressant var dock att inga särskilda invändningar gjordes mot kretsen av räntetagare. Också finansministern ansåg för övrigt att uppgifter i princip bör lämnas av alla dem som lånat ut pengar mot ränta till kreditinstituten. Starka rättvisekrav talar enligt vår uppfattning också för att kontrolluppgiftsskyldighet för bankräntor inte bara skall omfatta privatpersoner utan även juridiska personer, vilket förordats av flera utredningar. Uppgiftsskyldighet för bankräntor skall alltså föreligga för samtliga banker, postgirot, fondkommissionsbolag, bankirer, bankirföretag, finansbolag, finansieringsföretag, försäkringsföretag, jordbrukets organisationer och kooperativa företag samt . Härtill bör också komma bl.a. advokater och revisorer i den mån de själva förräntar klienters medel. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att kontrolluppgiftsskyldighet för bankräntor även skall omfatta juridiska personer. () () 1988/89 Sk804