mot · GC02U222 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89:U222 [j|p av och (båda mp) Mot är medlem i och bidrar f.n. med skattemedel (ca ) och krediter. Tillsammans med de övriga nordiska länderna delar vi på en direktörspost i . bestämdes att ekonomiska bidrag till skall höjas. Efter att ha studerat enbart några exempel på projekt- och långivningsverksamhet runt om i världen och de sociala, kulturella och ekologiska följder som verksamheten har på berörda människor och områden, vill vi ifrågasätta medlemskap i denna institution. Det finns andra FN-organ, exempelvis , där hjälpen till utveckling verkligen kommer de mest behövande till godo, som kan stödja ännu mera istället. Det finns fristående nationella och internationella organisationer som bedriver ett effektivt utvecklingsarbete i utan att slå sönder deras sociala, kulturella och ekologiska struktur. Vi kan höja bidragen till dem. Varför misslyckas då ? Någon inom sade en gång: Det är svårt att vara Världens Räddare och Bank på samma gång. Andra bankers samt policy är att minimera risker. Således lånar vi bara till dem vars investeringsmöjligheter är tillräckliga för att producera med marknadsmässig vinst - för att reducera brister i (åter-) betalningen. - de större jordägarna - att ge krediter till odling av gummi, bomull, tobak, te eller kaffe - eller att ge krediter till avsalu-frukt, -grönsaker, -nötter eller biffproduktion för EXPORT har försökt att tysta kritiska röster med nya giv, t.ex. basbehoven skall tillgodoses först, miljöavdelningen skall förstärkas och riktlinjer för miljöskydd m.m. skall förbättras. Men mer eller mindre framträdande policy vänder hjälpinsatser till försämringsinsatser för majoriteten av befolkningen, som är fattig. Hur styrs utvecklingen? Man sätter sig över de vanliga, mest berörda människornas deltagande (de har ingen möjlighet att påverka projektförslag). Man ignorerar människornas egna resurser på landsbygden. Man skiljer projektet från politisk, sociologisk och ekologisk bakgrund. 1 1988/89.3 sami. Utvecklingen (vilken sorts utveckling och för vem?) åstadkoms av externa Mot. 1988/89 resurser såsom utländska banker och transnationella företag. Exempel på några projekt och lån som vi ifrågasätter: har lämnat enorma penningsummor till detta land, som bedriver ett utrotningskrig mot urbefolkningen i och Papua. Vad användes pengarna till i verkligheten? - Till utveckling? Vattenbrunnar levererade för att höja livsmedelsproduktionen. De större jordägarna lade beslag på dem. (De tillskansar sig på samma sätt nya maskiner och rådgivning.) De små jordägarna tvingades betala för vattnet; ibland med eget arbete åt de större jordägarna och hade då mindre tid att ägna sig åt sin egen försörjning, vilket hade till följd att de blev ännu mera beroende och ännu fattigare och t.o.m. kanske blev tvungna att sälja sin jord till stora jordägare. Resultatet: misslyckades inte bara i rena produktionssiffror utan stärkte förtryckarnas ställning och gjorde de fattiga ännu fattigare. Hur definierar en mindre jordägare? Enligt är det en jordägare som äger mindre än 112 acres. Hur fördelades då pengar? Ett av FAO och initierat jordbrukskreditprogram fördelade krediten enligt följande: HÄLFTEN av krediten fick de jordägare som ägde mer än 112 acres. HÄLFTEN av krediten fick de jordägare som ägde mindre än 112 acres; många mindre än 1 acre. Majoriteten av jordägarna äger mindre än 112 acres; många mindre än 1 acre. Hur skall man som liten jordbrukare kunna säkra ett lån på 10.000 Dollar? 1978 var av jordbrukskrediter avsedda för uppfödning av biffkor. Detta ledde till en enorm avverkning av oersättliga regnskogar för att bereda betesmark. b. Polonoroeste- och Carajasprojekten i fick Världsbankslån till vägasfaltering och järnvägsbyggen i med avskogning och en hemlös och av sjukdom döende urbefolkning som följd. skall fatta beslut om en utbyggnad av elkraftsektor, en storskalig exploatering av . Leder det till en ytterligare hänsynslös avverkning av ovärderlig regnskog, där hela ekosystem går under och ytterligare Mot. 1988/89 flera av jordens lungor försvinner? behöver elkraft, men det finns andra vägar än dem vi har bevittnat. ACCEPTERAR svenska folket att staten satsar av skattepengarna och krediter på att användas till en utveckling i som i bästa fall betyder status quo och i sämsta fall ännu sämre livsbetingelser för den fattiga befolkningen? ACCEPTERAR svenska folket att staten indirekt bidrar till en negativ global klimatförändring p.g.a. att pengar finansierar en stor del av avverkningen av regnskogen? ACCEPTERAR svenska folket att en del av deras skattepengar används indirekt för att bedriva ett utrotningskrig mot urbefolkningar i vissa delar av världen? () har en ekologiskt sakkunnig anställts på en betydande post i . Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar att omprövar sitt bidrag till , 2. att beslutar att inte bidrar till kraftverksbygget i i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att bör kräva nya riktlinjer för och bara beviljar stöd till ekologiskt långsiktiga projekt, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att skall garanteras amorterings- och räntefrihet eller till dess att det i motionen angivna projektet ger överskott sedan befolkningens basförsörjning tryggats samt 5. att i annat fall bör överväga utträde ur . () () 1* 1988189.3sami Nr U222-226