ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Jo828 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo828 av m.fl. (c, vpk) Bidraget till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare Administrationen av jakten och viltvården är uppdelad i en beslutande och granskande myndighetsfunktion samt en praktisk verksamhetsdel. Den praktiska verksamheten utförs av landets båda jägarorganisationer. För detta uppdrag erhåller båda jägarorganisationerna bidrag ur jaktvårdsfonden. Bidraget till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare är emellertid så lågt satt att det inte står i rimlig proportion till det allmännyttiga arbete som riksförbundet utför. Ett ökat bidrag till förbundet medför en förstärkt samhällsnytta inom jakten och viltvården. I förhållande till sina starkt begränsade resurser har riksförbundet under en lång följd av år utfört ett enastående arbete till nytta för både enskilda och samhället. Trots ett synnerligen svagt samhällsstöd har förbundet en viktig resurs i landets jakt- och viltvårdsarbete. Som remissinstans och rådgivningsorgan till berörda myndigheter fyller förbundet en mycket viktig funktion. utför förbundet en bred och allsidig information till jägarna och den övriga allmänheten. Bland särskilt viktiga arbetsuppgifter kan nämnas uppdrag till riksförbundet att i samverkan med genomföra och administrera de lagstadgade proven för nytillkommande jägare. Även hela ansvaret för jägarkårens utbildningsbehov är anförtrott de båda jägarorganisationerna. Uppskattningsvis tillgodoser riksförbundet därvid en fjärdedel av hela jägarkårens utbildningsbehov. omfattar uppdraget även den särskilda utbildning och kunskapstest som föreskrivs vid fångst med ripsnara. Medverkan i alla offentliga utredningar och arbetsgrupper inom jakten och viltvården är andra betydelsefulla uppdrag som förbundet utför. Ordinarie medverkan i respektive länsviltnämnder är ett annat exempel på ansvarsfyllda arbetsuppgifter. information och rådgivning till jägarna och allmänheten är öppen för alla och kostnadsfri. Miljövårdsarbete och en bred ungdomsverksamhet är andra viktiga delar av riksförbundets allmännyttiga verksamhet. Det årliga bidraget till riksförbundet bör höjas till en nivå som bättre än motsvarar den omfattande allmännyttiga verksamhet förbundet utför. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat bidrag till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägares allmännyttiga verksamhet. () () () () (vpk) 1988/89 Jo828
mot · GC02Jo830 · 1989-01-24 00:00:00 — av (vpk) Hotade djur- och växtarter Mångå djur- och växtarter i världen står inför ett akut hot om utrotning. Det är framför allt människans ingrepp i naturen som orsakat detta. behövs det räddningsåtgärder. Det mest angelägna är att bevara dessa djurs och växters livsmiljöer, de ekosystem de är en del i. Men vid sidan av det arbetet måste också andra nödlösningar tillgripas. Särskilda anläggningar för avel av hotade djurarter är ett sådant exempel. Det är inte bara vilda djur som hotas, även husdjursraser som fjällkon och rödkullan är starkt hotade. Mycket görs genom ideellt arbete, men det behövs ett starkare stöd från samhällets sida. Ett annat viktigt arbete är uppbygget av artdatabanker för flora och fauna. Det behövs mer resurser till både centrala insatser och konkreta projekt. Vi föreslår därför att anslås för vård av hotade arter m.m. Med anledning av det i motionen anförda hemställs att beslutar att till vård för hotade djur- och växtarter m.m. anslås under rubrik B 9, bil. 16, utöver regeringens förslag.
mot · GC02Jo831 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo831 av m.fl. (s) Åtgärder mot bensinångor vid tankning Bilister sorn tankar får i sig stora mängder skadliga bensinångor när de tankar. Också de som arbetar på bensinstationerna och de närboende drabbas. Omkring 20 milj. liter bensin går tillspillo i form av dunstande ångor vid landets bensinstationer. Ångorna trycks ut i omgivningen när tankbilarna fyller mackarnas underjordiska cisterner och när bilisterna tankar. Dessa bensinångor skadar människor och miljö på två sätt, dels direkt genom att inandning av dessa aromatiska kolväten kan ge upphov till såväl bestående nervskador, genetiska skador och cancer samt att kroppens immunförsvar försvagas, dels indirekt genom att kolväten tillsammans med kväveoxid under inverkan av solljus ger upphov till ozonbildning i lägre luftlager. Ozon skadar såväl djur som växtlighet och hos människor är skador på andningsorganen de som brukar uppmärksammas mest. Miljö- och hälsorisker från bensinångor kan snabbt och effektivt minskas genom återföring av bensinångor vid tankning på bensinstationer och vid annan bensinhantering. En undersökning vid i visar att halten av bensinångor i luften sänks med om återföringssystemet med gummimuff vid tankning används. Olika undersökningar visar att en investering på återföring av bensinångor har betalat sig . Med hänvisning till ovanstående bör det bli obligatoriskt med bensinåtervinning med muffar vid tankning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att hindra spridning av bensinångor vid tankning. () ()
mot · GC02Jo832 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo832 av m.fl. (c) Batterihanteringen har arbetat mycket aktivt för att åstadkomma en nordisk miljömärkningen av batterier. Genom ett tydligt varningsmärke avser man att att skilja batterier av miljöfarlig typ från mer miljövänliga. Trots att EG arbetat med sitt eget märkningssystem har det varit möjligt att också få med EG-landet på det nordiska alternativet. Detta är viktigt eftersom EG:s varningssymbol är betydligt mindre och inte lika iögonfallande som den nordiska. Det lär dessutom vara osäkert om EG är beredd att acceptera det gränsvärde (0,kvicksilver och kadmium) som den nordiska märkningen bygger på. Inom EG har tidigare diskuterats ett gränsvärde så högt som . Från svenskt håll har dock uttalats en avsikt att överge den nordiska överenskommelsen och ansluta vårt land till EG:s märkningssystem. Detta vore givetvis en avsevärd försämring ur miljösynpunkt. Det är viktigt att komma till rätta med de miljöproblem som batterierna förorsakar. Det bör i första hand ske genom att miljöfarliga batterier förbjuds i den utsträckning som det är praktiskt möjligt. I den mån sådana batterier inte helt kan avvaras bör en tydlig märkning genomföras av det slag som den nordiska överenskommelsen innebär. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar om åtgärder mot miljöproblem på grund av batterihantering baserade på dels förbud mot miljöfarliga batterier i den utsträckning det är praktiskt möjligt, dels en tydlig märkning av kvarvarande miljöfarliga batterier i enlighet med den nordiska överenskommelsen. () () 1 1988/89.
mot · GC02Jo833 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo833 av och (båda m) Älgjakten Redan när tog den nya jaktlagen pekade vi moderater på att beslutet, i försöken att tillfredsställa alla olika intressen, skulle ge upphov till osäkerhet vid tillämpningen. Det visar sig redan nu att vi fick rätt. Länsstyrelserna, som utfärdar de lokala bestämmelserna och fastställer tilldelningen, har tillämpat lagen på ett högst varierande sätt i de olika länen. Men vad som av jägarna uppfattas än allvarligare, är att råd och anvisningar inte överensstämmer med riksdagsbeslutet. Om anledningen till det senare beror på försummelse av eller att lagen är så otydligt utformad att den lämnar öppet för nästan vilken tolkning som helst, kan det sättas frågetecken kring. Mångå jakträttsinnehavare har upplevt de nya bestämmelserna som ett ingrepp i den enskilda jakträtten. Särskilt många små markägare har känt sig berövade sin urgamla rätt att själva få disponera sin mark. Men även jakträttsinnehavare med relativt stor jaktmark, som inte haft möjlighet att bedriva jakten på de tider eller i de former, som majoriteten i de jaktlag de tvingats in i har bestämt, protesterar mot nuvarande ordning. är världens älgtätaste land. av världens totala älgstam finns i vårt land. Mot den bakgrunden borde vi ha råd att vara generösa mot de små markägarna, som ändå under alla förhållanden endast står för en mycket marginell del av älgstammens beskattning. Vi anser att de ovan påpekade otillfredsställande förhållandena måste uppmärksammas och åtgärdas. En utvärdering av hur den nya jaktlagen tillämpats och fungerat bör göras. Därefter måste utredas hur jaktlagen skall förändras för att råda bot på de missförhållanden, som otvivelaktigt råder. Med beaktande av de skogsskador, som älgen på många håll i landet förorsakar, föreslår vi att de små markägarna i avvaktan på den av oss begärda utvärderingen, får möjlighet till något längre jakttid samt att även fälla vuxet hondjur. Den dubbelregistrering, som sker ovanför odlingsgränsen, har skapat stora motsättningar mellan å ena sidan samerna och å andra sidan de privata markägarna och lantbruksnämndens jaktarrendatorer. 1988/89 Jo833 Med anledning av vad ovan framförts hemställs 1. att begär att regeringen utvärderar hur den nya jaktlagen påverkat de små jakträttsinnehavarnas möjlighet till älgjakt, 2. att begär att regeringen utreder och kommer med förslag om hur de små jakträttsinnehavarnas rätt skall kunna återställas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de små markägarnas möjlighet till utökad jakttid och djurval utvärderingen pågår, 4. att begär att regeringen utreder och kommer med förslag om hur konflikten kring dubbelregistreringen skall lösas. () () brand och skjutna renar är tecken på den upptrappning av konflikten som pågår. Någon form av åtgärd för att komma till rätta med dessa oroande händelser är nödvändig. Vi föreslår att även denna fråga blir föremål för utredning och förslag till lösning.
mot · GC02Jo835 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo835 av och (båda m) Miljöfarligt avfall Kvicksilver skapar problem i vår miljö. Lysrör och andra urladdningslampor innehåller detta för miljön farliga ämne. Förbrukade ljuskällor av angivet slag hamnar till största delen på sopstationerna. Kvicksilvret sprids därmed ut i vår natur. I säljs ca 15 miljoner lysrör. Det är inte förenligt med god miljövård att större delen av dessa efter förbrukning hamnar utan någon som helst kontroll i olika typer av avfallsanläggningar. I flera länder klassas förbrukade lysrör som miljöfarligt avfall. har inte motsvarande lagstiftning. Förbrukade batterier, som innehåller kvicksilver, klassas däremot som miljöfarligt avfall. Jämförelsevis kan också nämnas att ej rengjorda tomemballage, som innehållit olja, klassas som miljöfarligt avfall. Det är möjligt att på ett miljövänligt sätt återvinna kvicksilver ur lysrör. Det är därför förvånande att inte regeringen tagit initiativ till att klassa lysrören som miljöfarligt avfall. På så sätt får vi även beträffande denna typ av avfall en källsortering. En sådan klassificering skulle även bidra till ökat ansvar hos medborgarna. Man blir på ett helt annat sätt påmind om den miljöfara som finns i ens egen omgivning och som man på ett enkelt sätt kan påverka i positiv riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att förbrukade lysrör och andra typer av lampor, som innehåller kvicksilver, möjligt hänförs till miljöfarligt avfall.
mot · GC02Jo836 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo836 av och (båda m) Miljökontroll Mycket ofta uppdagas olika olägenheter från industrier och andra verksamheter, som prövats av . Anledningen torde vara att koncessionssystemet har avsevärda brister. Myndigheterna överlåter av kostnadsskäl till företagen att själva utföra föreskrivna kontroller. Den tillsyn som länsmyndigheterna skall utöva föregås så gott som alltid av en avisering av besöket. Företaget kan då städa upp samt underlåta att utföra produktion som är av tvivelaktigt slag. Från regeringens sida (genom ) har man velat göra gällande att facket sköter erforderlig tillsyn. Så är det faktiskt inte. Många bedömare anser att tillsynen måste skärpas på de företag som omfattas av koncessionsbestämmelser. Annars kommer man aldrig till rätta med olaga utsläpp. Tillsynsrutinerna vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter måste genomgå en radikal förändring. Eventuellt skulle man kunna införa en kontroll genom en typ av svarta gäng, som regionsvis kommer oanmälda till koncessionsprövade företag och vidtar kontroller. Sådan verksamhet förekommer i andra sammanhang. Den kommunala tillsynen bl.a. tillgår på det sättet liksom viss skattekontroll, yrkesinspektion osv. Enbart vetskapen om att oanmäld kontroll kan förekomma kan verka preventivt. kunde många överutsläpp begränsas och därmed också dyrbara polisundersökningar med åtföljande rättegångar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att pröva frågan om en skärpning och nya rutiner avseende kontrollen av koncessionsprövande verksamheter.
mot · GC02Jo837 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda c) Genom den intensiva miljödebatten, inte minst , ökar miljömedvetandet hos svenska folket. Intresset för resurshushållning, sortering av sopor, återvinning och returförpackningar är stort. Det är då viktigt att ta vara på detta intresse genom att underlätta för allmänheten att återlämna returförpackningar, och att öka trycket på förpackningsindustrin att tillverka så miljövänliga, resurssnåla och lätthanterliga förpackningar som möjligt. Andelen returförpackningar bör öka. är en populär dryck. avskaffades returmöjligheten för ciderflaskorna. Enligt vår mening bör dessa glasflaskor beläggas med pant och tas i retur av tillverkaren. De nya stora PET-flaskorna i plast ökar i användning. Det är begripligt eftersom de är lätta och bekväma för konsumenten. Undersökningar vid bl.a. visar att vid förbränningen av dessa flaskor uppstår endast koldioxid och vatten - de farliga ämnena i oljan är avskilda. Men dels ur resurshushållningssynpunkt, dels för att minska sophanteringen anser vi att ett retursystem för plastflaskor skall införas. återvinns av alla aluminiumburkar. Det är inte tillräckligt. Handeln och tillverkarna har tagit sitt ansvar för retursystemet. Men det statliga monopolföretaget tar inte emot returburken, trots ökad ölförsäljning. För att uppnå en högre återvinningsgrad krävs att även Systembolaget ställer upp i retursystemet. Det rör sig om många miljoner burkar. Även staten måste ta ansvar för miljön! Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om retur av ciderflaskor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om retursystem för PET-flaskor, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om returburksmottagning på . () () 1988/89 Jo837
mot · GC02Jo838 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda mp) Avgasrening på äldre bilar En metod att klara avgasreningen hos motorfordon är att tillsätta kemikalier i luft-bränsle-blandningen innan denna når motorns förbränningsrum. Åtminstone ett sådant system avsett för vanliga bilar finns på marknaden i . Enligt den dokumentation företaget, i , själv kan visa upp så kan utsläppen av främst kolväten och kolmonoxid sänkas . Även utsläppen av kväveoxider sänks, liksom även av koldioxid eftersom bensin/dieselförbrukningen minskas. Dessa resultat har ifrågasatts av bl.a. bilindustrin och , men har inte heller de kunnat visa på motsatsen. Faktum kvarstår dock att enligt de tester som företaget själv kan redovisa från över 1 000 bilar som testats av trafikjournalister, myndigheter och enskilda så ger metoden avsevärd rening. Denna reningsmetod är dock förbjuden i för bensinbilar av modell och . Skälet till detta är att dessa fordon omfattas av vissa reningsbestämmelser som bygger på återföring av avgaser till motorns förbränningsrum. För att upprätthålla denna låggradiga rening får inga ingrepp göras i t.ex. förgasaren. Installationen av LEMI-reningen innebär dock att ett hål tas upp i förgasarröret för att tillföra en vätska som förbättrar förbränningen - och därmed ger en reningseffekt. Alltså kan metoden inte tillåtas! Med hänsyn till de positiva resultat denna reningsmetod ändå kan visa upp, och med tanke på den stora bilpark av äldre bilar som inte har någon acceptabel avgasrening, så bör metoden tillåtas. Det är dessutom ett enkelt ingrepp som kostar betydligt . Med hänsyn till vad som ovan anförts föreslår vi 1. att beslutar att reningsmetoder som bygger på principen att tillföra ämnen till bränsle-luft-blandningen tillåts under förutsättning att de på ett nöjaktigt sätt kan uppvisa dokumentation på att reningen på så vis blir bättre än vad som annars vore fallet, 2. att beslutar att bidrag om högst . skall utgå till den som med denna i motionen föreslagna metod förbättrar sin bils avgasrening.
mot · GC02Jo840 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo840 av och (båda s) Förbud mot användning av metallic-lacker 1988/89 Jo840846 Ett av målen för miljöpolitiken är att utsläppen av luftföroreningar inom och utom landet ska minskas till så låga nivåer att människor och miljö inte skadas. beslut om ett handlingsprogram mot luftföroreningar och försurning och däri redovisade åtgärder är bra. Men vi tycker att det är något som fattas och det är ett förbud att använda metallic-lacker. Vi vet t.ex. att vid all användning av metallic-lacker släpps dubbelt så mycket organiska lösningsmedel ut som vid annan lackering. Vi vet också att lösningsmedel förorsakar sjukdomar med mycket stora besvär och ibland med döden som utgång. kan kampen för en bra arbetsmiljö gå hand i hand med kampen för en bra yttre miljö. Föroreningar som släpps ut i omgivningen börjar ofta på arbetsplatsen som ett arbetsmiljöproblem. I andra fall kan just arbetsmiljöförbättringar, som t.ex. effektiva utsug av lösningsmedel, orsaka problem för den yttre miljön. Därför är det viktigt att driva frågorna parallellt. Det kan inte vara riktigt att en del människor riskerar att bli sjuka för att andra ska kunna tycka att de har en snygg bil. Dessutom är smaken delad därvidlag. Oss veterligt har ingen kunnat bevisa att kvaliteten på något vis skulle vara bättre än vid annan lackering. Vad mera är, lär det vara betydligt svårare om inte rent av omöjligt - att reparera lackskador med exakt samma nyans och det måste ju då förta en del av skönheten. Vad finns det egentligen för skäl att bibehålla metallic-lack med tanke på dess uppenbara skador på miljö och människor? Vi ser inga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om metallic-lacker. () () 1 1988/89.
mot · GC02Jo841 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo841 av m.fl. (fp) Återvinning av lysrör Mångå av lösningarna på dagens miljöproblem ligger inom räckhåll för kommuner, företag och enskilda. Ett konkret exempel på detta är återlämnande och införande av pant på alla lysrör. Man har länge varit medveten om, att lysrör innehåller kvicksilver och ändå har inte dessa klassats som miljöfarligt avfall, vilket är fallet i t.ex. och . Det är alltså fritt fram för företag, kommuner och enskilda att dumpa lysrören på soptippen. Det som händer är, att lysrören krossas och det uppstår kvicksilverläckage. Och det handlar om relativt stora mängder. förbrukas ca 15 milj. lysrör i landet och de innehåller ca kvicksilver. Som en jämförelse kan sägas, att det åtgår inte mer än 5 teskedar kvicksilver för att förgifta en normal svensk insjö. Det finns en fungerande destruktionsform. Kortfattat innebär det, att man kan krossa lysrören och ta till vara kvicksilvret. Det är ett företag i som sköter destruktionen till en beräknad kostnad på . Genom folkbildningsverksamhet och opinionsarbete växer människors personliga engagemang för miljön. Det är viktigt att detta engagemang underlättas, genom att de miljöförbättringar som är tekniskt möjliga genomförs. Lysrören har ibland ansetts ha endast marginell negativ miljöpåverkan. Den samlade mängden kvicksilver i rören är dock betydande. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att lysrör skall betraktas som miljöfarligt avfall, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett pantsystem bör inrättas för insamling av lysrör. () ()
mot · GC02Jo842 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda s) Älgjakt inom renbetesområdet På flera håll inom renbetesområdet råder komplicerade jakträttsliga förhållanden. Samerna kan utöva sin rätt till jakt på mark som tillhör kronan, allmänningar och enskilda. Detta betyder att mer än en person kan ha rätt att jaga inom ett och samma område oberoende av varandra. Särskilt i avseende på älg kan detta förhållande försvåra en god viltvård och kan också medföra säkerhetsrisker vid jaktens genomförande. Med anledning av att dubbelregistrering av jaktområden nu prövas och det visar sig att stora problem har uppstått, anser vi att bör vidtaga åtgärder för att långsiktigt lösa problemen. Vårt förslag är att på kronomark skall varje registrerat älgjaktsområde ges en älgtilldelning som är produktionsanpassad. Vid ett och samma tillfälle får högst ett jaktlag bedriva jakt efter älg i området. Ett sådant villkor får skrivas in i licensbeslutet. På kronans mark får de ankomma på att göra en rättvis fördelning av tillgängliga jaktresurser. Fritidsutbudet är ofta mycket begränsat i dessa områden och därför är jakten en viktig fritidssysselsättning. Mot bakgrund av detta är det mycket viktigt att samtliga som är bosatta i fjällområdet kan erbjudas bra jaktmöjligheter till rimliga kostnader. Detta förfarande skall inte ses som ett intrång i samernas rätt till jakt och älg. När det gäller enskild mark bör den registreras enligt jakträttsinnehavarens önskemål. Vad som ytterligare komplicerar situationen med en lång och utdragen jakt, är samernas rätt att avliva lösspringande hundar. Detta uppfattas som starkt provokativt i relationer mellan olika jakträttsinnehavare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om upplåtande av älgjaktstillstånd inom renskötselområdet.
mot · GC02Jo843 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo843 av Handlingsprogram mot buller Buller är en miljöstörning som berör ett stort antal människor. Enligt en uppgift som refereras i utredningen miljövård bor ca 33,5 miljoner människor i i områden som utsätts för ljud från vägtrafik på en nivå över WHO:s riktvärden. Även andra - mindre allvarliga - bullerstörningar är vanliga, inte minst i våra bostäder, där de ljudisolerande åtgärderna alltför ofta är otillräckliga. Buller är inte bara irriterande utan anses också i allvarligare fall ha negativa medicinska effekter. Mot denna bakgrund har bullret fått en alltför undanskymd plats i svensk miljöpolitik. presenterade förslag om hårdare emissionskrav, som skulle genomföras i två steg. Den borgerliga regeringen införde 1978 regler om högsta tillåtna bulleremission för motorfordon. 1981 uttalade på förslag av regeringen att en ytterligare skärpning av normerna vore angelägen. Enligt vår uppfattning har arbetet därefter inte drivits med tillräcklig kraft. Utredningen miljövård föreslog att ansvariga myndigheter inom området skall utarbeta en enhetlig policy och ett samlat handlingsprogram, där miljömålen inom bullerområdet tydligare anges. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en enhetlig policy och ett samlat handlingsprogram mot buller. () ()