mot · GC02Kr239 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr239 av m. fl. (vpk) Konstnärsstödet Konstnärernas ekonomiska förhållanden kännetecknas av en olycksbådande kombination av låga inkomster och hög arbetslöshet. låg arbetslösheten i musikernas och teateranställdas arbetslöshetskassor obetydligt över genomsnittet för alla A-kassor, men sedan har skillnaden ökat snabbt, år . Det framgår av nedanstående kurva. Andelen arbetslösa i teateranställdas och musikernas erkända arbetslöshetskassor och i samtliga kassor 1970-19Ö7. Källa: AKS. Cenomsnitt för samtliga arbetslöshetskassor Också redovisar AMS för dessa grupper siffror som inger bekymmer. Så var januari november i genomsnitt 9,av medlemmarna i musikernas arbetslöshetskassa utan arbete. ställda var siffran 14,. För musikerna hade därmed situationen i viss mån förbättrats jämfört med , men för teateranställda hade den ytterligare försämrats. Arbetslösheten i musikerkassan är nästan sex gånger och i teaterkassan mer än åtta gånger så hög som genomsnittet för samtliga A-kassor (1,). Också för bild- och formkonstnärema som i egenskap av fritt verksamma kulturarbetare inte är anslutna till någon A-kassa - är läget ytterst bekymmersamt. Det framgår av följande siffror från kulturarbetsförmedlingen som vaije kvartal rapporterar antalet sökande som inte fått arbete. /87 var antalet kvarstående individuellt sökande i genomsnitt 7 048, dvs. 212 fler än föregående år. Av dem var scenkonstnärer, bildkonstnärer och formgivare samt musiker. Bildkonstnärer och formgivare svarar för den i absoluta tal största ökningen före. Detta är talande och skrämmande fakta, som är väl kända för regeringen. Trots det är budgetpropositionens förstärkningar av konstnärsstödet ytterst begränsade. Den enda större ökningen utgörs av den höjning av biblioteksersättningen som staten och författarförbundet redan avtalat om. I övrigt räknas anslagen F 4 Visningsersättning och F 5 Bidrag till konstnärer upp . Det är mindre än vad som kan väntas motsvara inflationen. Därutöver föreslås en höjning med en milj. kr. av anslaget F 5. Den ska emellertid också täcka ca . i bortfallande tjänstebrevsrätt för författarfonden och konstnärsnämnden. Regeringens förslag innebär en fortsatt urholkning av konstnärsstödets realvärde. Vi anser mot den bakgrund som ovan skisserats att situationen motiverar betydligt kraftigare satsningar på konstnärsstödet än regeringen föreslår. höjdes anslaget till visningsersättning åt bild- och formkonstnärer med 10 milj. kr. Anslagets värde hade dittills minskat sedan det infördes . Realvärdet har emellertid redan på nytt börjat urholkas, genom att höjningen inte kompenserar inflationen. föreslår att visningsersättningen höjs , vilket motsvarar en ökning med . jämfört med regeringens förslag. Vi ansluter oss härtill och föreslår att anslaget F 4 Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer för /90 utgår med . Konstnärs- och projektbidrag fördelas av författarfonden och konstnärsnämnden uranslaget F 5 Bidrag till konstnärer. Både fonden och nämnden hemställer att anslaget höjs. Vi föreslår att anslaget höjs med , dvs. utöver vad regeringen föreslagit, vilket ungefärligen motsvarar en femtonprocentig höjning, jämfört med föregående år. Därutöver föreslår vi följande särskilda satsningar på konstnärsstöd. Genom bildkonstnärsfondj ger konstnärsnämnden bl. a. bidrag till svenska och i bosatta konstnärers utställningar i utlandet. Denna verksamhet är av stor betydelse för att sprida kunskap om svensk konst i andra länder. För konstnärerna själva är det av stor vikt att direkt få konfronteras med utländska kolleger och kritiker. Både antalet sökande och antalet beviljade bidrag har ökat stödformen infördes . Förra budgetåret uppgick dessa bidrag till . Vidare finansierar konstnärsnämnden tillsammans med , och två ateljéstipendier som ger svenska konstnärer tillfälle att arbeta i ateljer i två av det internationella konstlivets viktiga metropoler, nämligen och . bidrag, som svarar för lejonparten av kostnaderna, uppgår innevarande budgetår till . Vi föreslår att konstnärsnämnden utöver vad regeringen föreslagit under anslaget F 5 Bidrag till konstnärer anvisas 1,0 milj. kr. att i första hand användas för bidrag till utställningar i utlandet och till stipendier för arbete i ateljer utomlands. Därigenom ökar möjligheterna att stödja konstnärer i dessa viktiga avseenden, som ca . av nuvarande medel frigörs till andra angelägna insatser för bild- och formkonstnärer. Upphovsmän till litterära verk får ersättning för att böcker används på bibliotek. Önskemål om att också komponister skall få en sådan ersättning framfördes första gången av 1968. framlade konstnärsnämnden i utredningsrapporten för biblioteksmusik ett konkret förslag om ersättning till såväl komponister som musiker och sångare för att noter och fonogram används för utlåning och som referensrexemplar (när det gäller fonogram också för enskild avlyssning) på bibliotek. Först /89 avsattes för ändamålet. Det var ungefär en tredjedel av vad konstnärsnämnden föreslagit. Enligt konstnärsnämndens förslag skall en kollektiv ersättning till komponister, musiker och sångare utgå med ett belopp per notexemplar och fonogram som finns på biblioteken, motsvarande ersättningen för referensexemplar av litterära verk. Om den tillämpas på nu kända uppgifter om antal noter och fonogram som är tillgängliga via folkbiblioteken skulle ersättningen för noter uppgå till . och för fonogram till , dvs. Ersättningen för användning av noter bör enligt förslaget tillföras en nyinrättad fond, , medan ersättningen för användning av fonogram delas lika mellan den och en likaledes nyinrättad fond, . 1 samband därmed bör konstnärsnämndens nuvarande arbetsgrupper för upphovsmän på musikområdet och för musiker och sångare ombildas till styrelser för resp. fonder. 1988/89 Kr239 Vi ansluter oss till vad konstnärsnämnden anfort och föreslår att inrättas och tillförs . (i notersättning + . i fonogramersättning) samt att inrättas och tillförs . Dessa medel bör anvisas under nya anslag. Till dessa bör också föras den miljon som anvisas som ersättning till komponister och musiker för den fria biblioteksutlåningen. Vårt förslag innebär därmed en utgiftsökning om . /79 tillfördes konstnärsnämnden 1 milj. kr. för bidrag till filmprojekt. ökade anslaget efter hand, tills det 1981/82 uppgick till 2 365 milj. kr. Med början överfördes dessa medel successivt till . Det betydde dock inte att konstnärsnämndens ansvar för filmarna försvann. Eftersom nämndens anslag endast ökat marginellt, har möjligheterna att ge filmstöd varit ytterst begränsade. har begärt att återfå en del av de medel som den tidigare disponerade för stöd till filmprojekt. Samma önskemål har framförts av och . De båda organisationerna framhåller bl. a. behovet av bidrag till experimentell film. Vidare betonar de att den konstnärliga yttrandefriheten och mångfalden okar om det finns fler organ som ger bidrag till icke-kommersiell, konstnärligt syftande film. anger i sin anslagsframställning att dessa medel skall användas bl. a. som startbidrag till unga filmare, som bidrag till filmoch videoexperiment och som bidrag till författare av manus till ickekommersiell, konstnärligt syftande film. Den bidragsgivning som konstnärsnämnden vill svara för är avsedd att fylla behov som inte tillgodoses eller endast tillgodoses i otillräcklig omfattning av filminstitutets kortfilmsstöd. Bifall till förslaget leder därför inte till administrativt dubbelarbete. slöts ett nytt film- och videoavtal, som beräknas tillföra filminstitutet ytterligare 25 30 milj. kr. I detta läge bör . av det filmstöd som anvisas under anslaget G 2 överföras från filminstitutet till konstnärsnämnden. Det rör sig om ungefär en procent av de sammanlagda medel som filminstitutet disponerar. På denna punkt innebär vårt förslag inte en ökning av anslagsramen, endast en omfördelning. Inkomstgaranti kan beviljas konstnärer som svarar för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svenskt kulturliv. finns 129 garantirum, varav sju avser personer som haft tidsbegränsade lärartjänster inom högre konstnärlig utbildning och ett professor . Regeringen föreslår att två nya garantirum inrättas för lärare vid , vilkas förordnanden upphör . Inkomstgaranti utgår med varierande belopp upp till fem gånger basbeloppet för allmän försäkring, beroende på innehavarens inkomster i övrigt. Den som har en årsinkomst på . får inte ut någon del av garantisumman. Av dem som hade inkomstgaranti hela 1988 fick 39 ut (högsta möjliga summa). Lika många fick ut . Återstoden fick belopp däremellan. Ett tjugutal har aldrig fått ut någon del av garantisumman. föreslår att 20 av de garantirum som inte nu utnyttjas får användås för nya innehavare av inkomstgaranti. Enligt vad vi erfarit tar konstnärsnämnden och författarfonden, som föreslår regeringen innehavare av inkomstgaranti, numera hänsyn till vilka inkomster de konstnärer som kan komma i fråga har. Siffrorna ovan visar att av dem som har garanti fick ut mer än . Det visar att inkomstgarantierna fyller en viktig funktion för personer som gör betydelsefulla insatser av hög kvalitet på olika konstområden men som har låga inkomster. Eftersom åtskilliga garantirum på grund av tidigare praxis vid fördelningen inte utnyttjas, föreslår vi att uttalar att ytterligare 20 garantirum skall inrättas . Början bör göras genom att sju garantirum inrättas . Kostnaden häreför kan beräknas till . Undersökning av konstnärernas ekonomiska situation De fakta om konstnärernas situation på arbetsmarknaden som refererades i inledningen till denna motion behöver kompletteras med en mera omfattande kartläggning av kulturarbetarnas ekonomiska förhållanden. Allting tyder på att nödvändigheten av kraftfulla insatser för att ge konstnärer på alla områden bättre förutsättningar för att utöva sin konst därmed kommer att framstå ännu klarare. Sådana undersökningar gjordes både och . har någon motsvarande studie inte gjorts. påtalar i nu gällande treårsprogram behovet av att göra en sådan undersökning . har dock inte kunnat avsättas. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samorganisation (KLYS) har ytterligare poängterat vikten av att en undersökning, jämförbar med den som utfördes , kommer till stånd. föreslår i sin anslagsframställning /90 att SCB tillförs de medel som behövs för att undersökningen skall kunna genomföras dvs. Vi tillstyrker förslaget men anser att pengarna skall anvisas konstnärsnämnden, som sedan beställer undersökningen hos SCB. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till Visningsersättning åt bild- och formkonstnä rer för /90 anslår utöver vad regeringen har föreslagit, 2. att till Bidrag till konstnärer för /90 anslår utöver vad regeringen har föreslagit avseende * en generell höjning (+ ) * ökat stöd till utställningar i utlandet och till stipendier för arbete i ateljer utomlands (+ ), 3. att beslutar att inrätta och inom myndigheten konstnärsnämnden, 4. att till komponistfonden under ett nytt anslag för /90 anslår , 5. att till musikerfonden under ett nytt anslag för /90 anslår , 6. att beslutar att anslaget F 5 Bidrag till konstnärer minskas med , motsvarande den nuvarande anslagsposten för särskilda insatser för upphovsmän på musikområdet och musiker och sångare, som förs till komponist- och musikerfonderna, 7. att beslutar att konstnärsnämnden från anslaget G 2 Filmstöd tillförs för stöd till filmprojekt, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att antalet inkomstgarantier skall ökas med 20, varav sju , 9. att beslutar att konstnärsnämnden för /90 anslår för en undersökning av kulturarbetarnas ekonomiska förhållanden. (vpk) (vpk) Margö (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)