mot · GD02Ub803 · 1989-01-01 00:00:00 — utöver vad regeringen förslagit för logopedutbildningen. Vårdsverige saknar 5 000 sjuksköterskor. Intresset för utbildningen ökar hos ungdomar och är störst för den treåriga försöksutbildningen. Denna utbildning har också visat sig locka manliga sökande. Vi föreslår att försöksutbildningen permanentas. I vår motion om omvårdnad behandlas sjuksköterskeutbildningen ytterligare. Vi har internationellt sett en alltför kort grundutbildning för sjukgymnaster. Antalet platser på påbyggnadsutbildningen täcker heller inte efterfrågan på sjukgymnaster. Behovet av vidareutbildade sjukgymnaster med inrikting mot psykiatri och habilitering är särskilt stort. Det är angeläget att öka antalet antagningsplatser på såväl grundutbildningen som på påbyggnadsutbildningen. föreslår en ökning av intaget med 100 platser. Det bör ankomma på UHÄ att fördela platserna. Förändrade ansvarsregler för expedition av läkemedel kräver fler utbildade receptarier. utbildas 80 i , men för att motsvara arbetsmarknadens behov anser UHÄ att antalet antagningsplatser skall utökas med 40. Vi föreslår en ökning med 40 platser. Regeringen föreslår att antalet nybörjarplatser vid psykoterapiutbildningen vid skall minskas från 24 till 16. Det råder stor efterfrågan på psykoterapeuter. Med den dimensionering som den statliga utbildningen har finns ingen möjlighet att inom nära framtid tillgodose denna efterfrågan. har länge bedrivit en utbildning av psykoterapeuter, som är mycket välrenommerad. Eftersom Kl inte har kapicitet att utbilda fler anser vi att det vore rimligt att staten ekonomiskt skulle stötta S:t Lukasstiftelsens utbildning. föreslår att anvisar . i statsbidrag till dess påbyggnadsutbildning i psykoterapi. har beslutat att full behovstäckning inom barnomsorgen skall vara uppnådd . Detta innebär att det krävs ett ökat antal utbildade förskollärare. Antalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen är 3276. Enligt beräkningar behöver antalet nybörjarplatser ökas med dubbelt så många som regeringen föreslår för att behovet av förskollärare skall täckas. Ett ökat antal platser på förskollärareutbildningen är en förutsättning för att barnomsorg skall kunna erbjudas åt alla som så önskar. Fördelningen av de nya platserna bör självfallet göras så att regioner där antalet sökande är stort i första hand tillgodoses med nya platser. Vidare anser vi att en del av ökningen möjliggör att förskollärarutbildning på nytt lokaliseras till . UHÄ har i sin anslagsframställning begärt att fritidspedagoglinjen och förskollärarlinjen avvecklas och ersätts med en barn- och ungdomspedagogisk utbildning på 100 poäng. Regeringen har valt att inte följa detta förslag. En sådan utbildning skulle ge förutsättningar för en helhetssyn på barn och barns behov. Dessutom skulle den också underlätta planeringen av barnomsorgen. I budgetpropositionen anför regeringen att högskolorna skall finna utrymme inom de resurser de disponerar att finansiera de utlandsförlagda delarna av ämneslärarutbildningen. anser att högskolorna måste få ett särskilt anslag för detta ändamål. Vi föreslår att beslutar anslå 3 milj. kr. Regeringen aviserar i budgeten att särskilda satsningar skall göras för att förbättra tillgången på lärare i ungdomsskolan. För dessa extra insatser beräknar skolministern 35 milj. kr. Medlen tas från skolans anslag. Vi anser det mer ändamålsenligt att ställa delar av medlen till högskolans disposition. Förutsättningarna försämras för högskolorna att planera sin verksamhet om de inte i förväg vet vilka medel de disponerar. Vi vill också framhålla vikten av att den kompletteringsutbildning som erbjuds obehöriga lärare blir väl planerad så att deras kompetens verkligen förstärks. Som en konsekvens av våra förslag om lärarutbildningen föreslår vi att anslaget till denna ökar med 3 milj.kr. Individuella linjer och fristående kurser Det är inom ramen för detta anslag som högskolorna har möjlighet att bedriva det största förändringsarbetet. För att högskolorna skall ha möjlighet att förverkliga våra intentioner om uppluckring av linjesystemet måste alternativ kunna erbjudas de studerande. Medel från från anslaget har tagits bl.a. för utbyggnad av den nya matematisk-naturvetenskapliga linjen. Vi kan inte acceptera regeringens förslag till nedskärningar inom anslaget utan föreslår att 5 milj.kr. anvisas utöver vad regeringen föreslagit. Anslagen till grundutbildningens lokaler och utrustning är otillfredställande. UHÄ har i sin anslagsframställning prioriterat detta anslag. Regeringens förslag i budgetpropositionen tyder på en dålig insikt om den mycket bekymmersamma situationen vad gäller utrustningen inom högskolan. Anslagen för att nyanskaffa och ersätta inredning och utrustning har under en föjld av år varit otillräckliga. Detta har lett till att högskolorna har tvingats täcka de nödvändiga behoven ur sina sektors- och fakultetsanslag vilket i sin tur har gått ut över möjligheterna att bedriva undervisning med hög kvalitet. Principen att utrustning och inredning i huvudsak skall täckas inom ordinarie ramar och att högskolorna själva skall prioritera är riktig. Detta är ett led i att öka högskolornas självbestämmande och ansvar. Detta kräver dock att sektorsanslagen tillförs resurser som också täcker behoven av utrustning och inredning. Att regeringen skulle ha gjort sådana förstärkningar av sektorsanslagen framgår inte av budgeten. Vi föreslår att anslaget till inredning och utrustning skall öka med 15 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit. Studenter är anslutna till studentkårerna, det s.k. kårobligatoriet. Ett liberalt parti kan inte acceptera denna form av kollektivanslutning. Kårobligatoriet är nu föremål för utredning. Vi återkommer till frågan när utredningens förslag skall behandlas av . Det nya studiemedelssystemet har varit i kraft . Det är vår övertygelse att detta på ett betydligt bättre sätt än tidigare möjliggör för studenterna att bedriva heltidsstudier utan att behöva arbeta bredvid för att finansiera sitt uppehälle. Vi anser dock att det bör övervägas om studenternas extrainkomster verkligen skall påverka rätten till studiemedel. bör uppdra till regeringen att utreda vilka ekonomiska och övriga konsekvenser ett avskaffande av fribeloppsregeln skulle få. Det har också visat sig att systemet innehåller en oacceptabel marginaleffekt. Förklaringen är regeln som innebär att studiebidraget reduceras när studenternas extrainkomster överstiger inkomstgränsen för att uppbära fulla studiemedel. Det måste löna sig också för studenter att arbeta. Därför bör den här regeln i studiemedelssystemet omgående tas bort. Vi bör återgå till den tidigare regeln som innebar att bidraget och lånet minskas proportionellt. Vi anslår 75 milj. kr. till en sådan förändring. Regeringen föreslår att statsbidraget till det s.k. avskaffas. Sparförslaget väcker förvåning eftersom järnvägsrabatten är en del av det reformerade studiemedelssystemet. Vi tror att rabatten bidrar till att öka möjligheterna för personer i glesbygd att studera. Det är också en fördel ur bl.a miljösynpunkt om unga människor vänjer sig vid att välja tåg istället för bil. Vi föreslår att CSN anvisas 89 milj. kr. för att studentrabatten på tåg skall kunna bibehållas. finansierar denna merutgift genom besparingar inom andra delar av utbildningssektorn. Regeringen anmäler i propositionen att den stöder CSN:s planer på att införa utbetalning av studiemedel. Skälen är dels att staten skulle få betydande ränteintäkter, dels att kontrollen av att medlen inte betalas ut oriktigt skulle kunna förbättras. Det anförs att en samverkan med studiedokumentationssystemet skulle kunna förenkla studiemedelsnämndens rutiner vid prövning av studieresultat och hantering av studieintyg. vill framhålla att databaserade register, såsom studiedokumentationssystemen, skall användas för de ändamål de är upprättade för. Vi anser att studiemedelsnämnden inte får fatta några beslut med ledning av besked från studiedokumentationssystemen. Det enda vi kan acceptera är att CSN följer upp ett besked från registret med en förfrågan till den enskilde studiemedelstagaren. Först därefter får nämnden fatta beslut. Det kan inte alltid garanteras att den datoriserade studiedokumentationen är korrekt. Risken är bl.a. stor för eftersläpning i systemet. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om visum för gästforskare och gäststudenter,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionens anförts om samarbete med de baltiska staterna,2] 1. att hos regeringen begär förslag om nytt anslags- och styrsystem för högskolan i enlighet med de riktlinjer som anförts i motionen, 2. att under anslaget Dl, Universitets- och högskoleämbetet, anvisar . mindre än vad regeringen föreslagit för /91, 3. att beslutar att avslå förslaget om ett grundutbildningsråd, 4. att under anslaget D4, Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m., anvisar . mindre än vad regeringen föreslagit för /91, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundutbildningars kvalitet, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avgifter på ansökningar till högskolan, 7. att hos regeringen begär förslag om förändrade tillträdesregler i högskolan med ledning av vad i motionen anförts, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teknisk utbildning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningarna inom Kockumspaketet, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av AES-sektorn, 11. att beslutar om kvalitetsförstärkning av ekonomlinjen i enlighet med vad i motionen anförts, 12. att under anslaget D 6, Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken, anvisar . utöver vad regeringen föreslagit för /91, 13. att beslutar att logopedutbildningen förlängs till 160 poäng i enlighet med vad i motionen anförts, 14. att beslutar att antalet intagningsplatser på sjukgymnastutbildning skall bestämmas till 100 fler än regeringen föreslagit, 15. att beslutar bestämma antalet antagningsplatser vid receptarieutbildningen till 40 fler än vad regeringen föreslår, 16. att till påbyggnadssutbildning i psykoterapi för /91 anvisar , 17. att under anslaget D 7, utbildning för vårdyrken, anslår . utöver vad regeringen föreslagit för /91, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett återetablerande av förskollärarlinjen i , 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barn- och ungdomspedagogisk utbildning, 20. att beslutar att anvisa 3 milj.kr. för ämneslärarutbildnigens utlandsförlagda del i enlighet med vad i motionen anförts, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärares kompletteringsutbildning, 22. att under anslaget D 8, utbildning för undervisningsyrken, anvisar . utöver vad regeringen föreslagit för /91, 23. att under anslaget D 10, Lokala och indviduella linjer samt fristående kurser, anvisar 5 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit för /91, 24. att under anslaget I 2, Inredning och utrustning vid högskoleenheter m.m., anvisar 15 milj.kr. utöver vad regeringen föreslår för /91, [att hos regeringen begär att CSN får i uppdrag att ta fram och kostnadsberäkna ett förslag som innebär att inkomstbegränsningen vid beräkningen av studiemedlen avskaffas,1] [att beslutar att förändra reduktionsreglerna i enlighet med vad i motionen anförts,1] [att under anslaget F 4, Studiemedel m.m., anvisar . utöver vad regeringen föreslagit för /91,'] [att under anslaget, F 7, Bidrag till vissa studiesociala ändamål, anvisar . mer än vad regeringen föreslagit för /91 för bibehållande av reserabatter för studerande,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av studiemedel.1] () () () () () () () () () () () 1 1989/90:Sf505 2 1989/90:U507 gotab 99827, 1990