ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Sf540 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf540 Stöd åt palestinska flyktingar Palestiniernas situation är utomordentligt svår, många lever i flyktingläger i . Andra lever som flyktingar i , samt . En tredje grupp finns inom staten eller i av ockuperat område. Inte någonstans kan palestinierna känna sig riktigt välkomna. finns hoppet att en palestinsk stat kan skapas och därigenom förändra palestiniernas livssituation radikalt. Men fram till dess att denna dröm blir verklighet, behöver stödet till palestinierna, såväl ekonomiskt som personellt förstärkas kraftigt. kan framförallt medverka genom att erbjuda en till palestinska flyktingar samt genom ekonomiskt och personellt stöd till UNRWA. Asylsökande palestiniers väntetider på beslut om uppehållstillstånd är ofta orimligt lång. Skälen till denna långa handläggningstid för fastställande av palestiniers flyktingskäl är för en utomstående svår att förstå. Utvisning av asylsökande palestinier görs med hänvisning till bristande flyktingskäl, trots att grunderna ofta är andra, t.ex. misstanke om terrorism. Det är angeläget att palestiniers asylansökningar inte särbehandlas. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till palestinska flyktingar.
mot · GC02Sf542 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf542 av och (båda mp) Kommunarrester har undertecknat deklarationen om de mänskliga rättigheterna. Vi är också från svensk sida angelägna om att alla länder världen över ska respektera människors rättigheter, enligt kraven i denna deklaration. Det finns dock fall där vi behöver sopa framför egen dörr. Ett sådant är den kommunarrest som ett antal kurder tvingas leva under och . Detta är inte i enlighet med deklarationen om de mänskliga rättigheterna som i andra sammanhang så ivrigt förfäktar och med rätta! Dessa människor har, som alla andra, rätt att veta vad de anklagas för, rätt att få sin sak prövad inför domstol, rätten att försvara sig och rätten att fällas eller frias och avtjäna ett eventuellt straff eller friges direkt, beroende på domstolsutslaget. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar ändra bestämmelserna om kommunarrest i syfte att tillgodose de berördas rättigheter i de hänseenden som angivits i motionen.
mot · GC02Sf543 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf543 av m.fl. (mp) Generösare arbetsinvandring Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U571 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det utrymme som finns för generösare arbetsinvandring till skall kunna komma alla människor till del oberoende av nationalitet.
mot · GC02Sf544 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf544 av m.fl. (s) Regionala mottagningscentra för flyktingar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Bo276 hemställs att som sin mening ger regeringen tili känna vad i motionen anförts om varaktiga bostäder i regionala mottagningscentra för flyktingar. () ()
mot · GC02Sf546 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sf546 av och (båda mp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K249 hemställs att beslutar att utlänning som vistats i landet skall ges laglig rätt att bli svensk medborgare. () ()
mot · GC02Sf9 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89:Sf9 ^ av m.fl. (c, m, fp) Mot med anledning av prop. 1988/89:69 om utbyggnad av 1988/89 föräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet sf9-l3 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So613 hemställs att beslutar avslå proposition 1988/89:69 vad avser föräldraförsäkringen. () ()
mot · GC02Sk305 · 1989-01-10 00:00:00 — av och (båda c) Avveckling av skogsvårdsavgiften Skogsvårdsavgift är en avgift sorn saknar motsvarighet i andra näringar. Så länge skogsvårdsavgiften var en oskyldig särbeskattning i storleksordningen på en medelfastighet var den ganska harmlös. kan man se ökningar i storleksordningen 2 . Uppgifter från och visar att skogsägare från dessa båda län betalat skogsvårdsavgift på 30 miljoner respektive . Tillbaka till skogsägarna i form av bidrag för skogsdikning och skogsodling återgick . Staten lämnar därutöver bidrag till skogsbilvägar och ädellövskog. Vi kan inte se något samband mellan skogsvårdsavgiften och dessa bidrag. Bidragen till skogsbilvägar borde få avräknas bilskatten på samma sätt som för övriga näringar och lagen om ädellövskog har inget samband med skogsvårdsavgiften. Ovanstående uppgifter visar att det inte finns några rimliga proportioner mellan en avgift som ett läns skogsägare har att betala och den återbetalning som kan komma ifråga i form av olika bidrag för olika åtgärder. Ett ytterligare motiv för att avskaffa skogsvårdsavgiften är den stora negativa effekt som den också får om man beräknar dess konsekvenser under en omloppstid på . har räknat fram att den sammanlagda avgiften svarar mot av nettot vid avverkningen. Det är alltså inte fråga om en bagatellartad avgift. Skogsvårdsavgiftens avskaffande torde också vara logisk med tanke på den förenkling av skattesystemet som alla partier säger sig vilja ha. Slopas skogsvårdsavgiften ska naturligtvis de bidrag som är direkt knutna till avgiften bortfalla. Vi anser att skogsvårdsavgiften har överlevt sig själv och måste avvecklas. års skogsvårdsutredning föreslog en successiv avveckling av skogsvårdsavgiften. Som motiv anfördes då bl a ökat anlitande av fackmän även i det privata skogsbruket samt ökad självverksamhet. Utvecklingen förstärker ytterligare utredningens slutsats. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avveckla skogsvårdsavgiften.
mot · GC02Sk306 · 1989-01-10 00:00:00 — 1988/89 :Sk306 av förste vice talman m.fl. (m) Egenföretagares avdragsrätt för pensionsförsäkringspremier Från moderata samlingspartiets sida har vi påtalat de otillfredsställande regler som gäller den skattemässiga behandlingen av för egenföretagares pensionering. Egenföretagaren får göra avdrag för pensionsförsäkringspremie i form av allmänt avdrag, däremot inte som avdrag i rörelse. Detta medför att hela inkomsten av förvärvsverksamheten, även den del som används för att betala för egenföretagarens pensionering, kommer att utgöra underlag för egenavgifter. Egenföretagaren får således betala av premien i form av egenavgifter. I ett aktiebolag eller en ekonomisk förening däremot utgör bolagets kostnader för pensioneringen av en anställd, även om denne är huvudaktieägare, inte underlag för arbetsgivaravgifter. Underlaget för socialförsäkringsavgifter blir således högre för en egenföretagare än för den som bedriver verksamhet genom t ex aktiebolag. Med anledning av moderata motioner hemställde skatteutskottet att hos regeringen skulle begära en omprövning av frågan om egenföretagares pensionsförsäkringsavdrag. Trots detta har ännu ingenting skett. Redan i sitt betänkande SkU 1984/85:41 underströk skatteutskottet med anledning av förnyade motioner från bl a vårt håll att den nuvarande ordningen, som innebär att för egenföretagares pensionering ingår i underlaget för beräkning av egenavgifter, är enligt utskottets mening otillfredsställande från likformighets- och rättvisesynpunkt. En ändring av bestämmelserna är därför önskvärd. Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammar frågan och överlämnar ett förslag till . Även i senare betänkanden, senast i SkU 1987/88:30, vidhåller utskottet sin uppfattning om det otillfredsställande i situationen men nöjer sig nu med att förutsätta att regeringen uppmärksammar problemet och i lämpligt sammanhang lägger fram förslag som undanröjer olikformigheten i de nuvarande bestämmelserna. Det ovan nämnda djupt otillfredsställande förhållandet har redan varat oacceptabelt . Vi hemställer därför att avgift för pensionsförsäkringspremie skall vara avdragbar som kostnad i rörelsen också för egenföretagare års taxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att egenföretagares pensionsförsäkringspremie skall vara avdragbar som kostnad i rörelsen års taxering. () () 1988/89 Sk306
mot · GC02Sk307 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk307 (s) Skattereduktion för fackföreningsavgift Oavsett konjunktur är landet starkt beroende av en väl fungerande arbetsmarknad. En av de viktigaste förutsättningarna är en stark och effektiv fackföreningsrörelse. Det är ingen överdrift att påstå att det är ett samhällsintresse att fackföreningsrörelsen ges goda förutsättningar för sin verksamhet. Motparten får göra fullt avdrag för sina organisationskostnader. Det var därför riktigt att regering och riksdag införde skattereduktion för fackföreningsavgiften . Beslutet innebar att avdraget skall vara av ett underlag på högst . Genom att fackföreningsavgiften, som allt annat, successivt höjts slår nu allt flera fackliga medlemmar i krontalstaket. För många återstår nu av den verkliga avgiften att dra av. Enligt motionärernas uppfattning är det angeläget att fackliga medlemmar får full avdragsrätt för sin avgift i likhet med vad motparten har för sina organisationskostnader. I andra hand anser vi att underlaget för skattereduktionen skall höjas på ett sådant sätt att den återställs till . Med hänvisning till det tidigare anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattereduktion för fackföreningsavgift.
mot · GC02Sk309 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89: Sk309 av och förste vice talman (båda m) Sambeskattningen av fosterbarns och fosterföräldrars förmögenhet Det är självfallet ett samhällsintresse att barn som förlorat sina föräldrar eller av annan anledning behöver ett nytt hem kan tas om hand av fosterföräldrar. Från de sociala myndigheternas sida görs också stora ansträngningar att finna goda familjehem. Ur beskattningssynpunkt jämställs numera fosterbarn med biologiska barn, styvbarn och adoptivbarn. Detta medför en nackdel, som visserligen inte kan vara särskilt ofta förekommande men som likväl kan göra det svårare för barn med egen förmögenhet (t.ex. på grund av utfallande försäkringar m.m. efter föräldrarna) att finna fosterföräldrar. Vid beräkning av förmögenhetsskatt sammanläggs nämligen fosterbarnets och fosterföräldrarnas förmögenhet, vilket i förekommande fall kan innebära en betydande skattehöjning för båda parter. Förutom att detta försvårar vissa barns möjligheter att få fosterföräldrar är bestämmelsen ologisk så till vida att fosterbarns förmögenhet aldrig får disponeras av fosterföräldrarna. Biologiska barns tillgångar betraktas däremot som hela familjens. Denna fråga har från vårt håll tagits upp i ett flertal motioner alltsedan reglerna tillkom . I skatteutskottets betänkande 1986/87:33 ansåg utskottet att en ändring borde anstå i avvaktan på det slutliga resultatet av familjesakkunnigas arbete och hänvisade till förslaget om ny äktenskapsbalk och följdlagstiftningen till denna i fråga om arvs- och gåvoskattelagstiftningen. Frågan om individuell beskattning av fosterbarns förmögenhet har därvid inte tagits upp till behandling, och en förnyad motion avstyrktes av skatteutskottet (SkU 1987/88:25) med den motiveringen att en eventuell ändring borde anstå i avvaktan på den översyn som sker beträffande förmögenhetsskatten. Då denna översyn i inte väntas leda till en positiv lösning och då vi inte kan acceptera en ständig fördröjning av ett angeläget ärende bör , enligt vår uppfattning, undanröja sambeskattningen av fosterbarns och fosterföräldrars förmögenhet års taxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar upphäva sambeskattningen av fosterbarns och fosterföräldrars förmögenhet års taxering. () () 1988/89 Sk309
mot · GC02Sk310 · 1989-01-11 00:00:00 — 1988/89: Sk310 av och (båda fp) Direktavskrivning vid inköp av reservelverk i jordbruket Strömavbrott förekommer - särskilt på landsbygden - ett antal gånger som regel. framkallat av besvärliga väderleksförhållanden, men orsakat även av kabelfel o dyl. För jordbruk, i synnerhet djurhållande gårdar, får strömavbrott svåra konsekvenser och slutsatsen är att jordbruket måste höja beredskapen mot elavbrott. Det måste tas krafttag för att snabbt öka antalet av och tillgängligheten till reservelverk. Kostnaden uppgår som regel till för reservelverk inklusive installationer och för att få rätt dimensionering kan bl.a. lantbruksnämnderna ge råd. Ett bra sätt att stimulera intresset för installationer av reservelverk kan vara direktavskrivning av investeringen. En tillfällig inkomst i jordbruket eller exempelvis vid en skogsavverkning kan utgöra lämpligt läge för inköp av en vara som inte används men som är en utomordentlig tillgång då strömmen inte fungerar. Tillgången till reservelverk på landsbygden är inte enbart en fråga för jordbrukaren själv. Den har en vidare betydelse för den bofasta befolkningen, där strävan från samhällets sida nu är att även gamla och sjuka människor skall kunna bo kvar i sin gamla hemmiljö. I ett sårbart samhälle som vi lever i, där praktiskt taget alla tekniska funktioner i hemmet är beroende av el, blir tillgången till reservkraft allt viktigare. Staten måste inse, och ta på sig sin del av ansvaret för, att skydda vårt samhälle mot utslagning. Det räcker inte att hänvisa till rådande avskrivningsregler - här gäller att verkligen stimulera, dvs. att se till att dessa investeringar får förtur i lantbrukets investeringsprogram. I en allt kärvare ekonomi måste det till ett verkligt incitament. Säkerheten i livsmedelsproduktionen och boendet är en fråga för hela landet. Trots att tidigare besvarat liknande motioner med att nuvarande avdragsregler är fullt tillräckliga, så har verkligheten visat motsatsen. Oerhört litet har hänt för att säkerställa tillgången till el på landsbygden genom reservkraft. Det är fortfarande ovanligt att reservelverk finns i grannskapet och det är ett faktum att beredskapen vid elavbrott på landsbygden är synnerligen låg. Det borde vara en nationell angelägenhet av rang att snabbt förstärka beredskapen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medge direktavskrivning vid inköp av reservelverk inom jordbruket. () () 1988/89 Sk310
mot · GC02Sk311 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk311 Genom att successivt avvecklat den s.k. kommunala garantiskatten för fastigheter har fjärrägande av fastigheter gynnats, vilket lett till problem på många håll. Mångå skärgårdssamhällen håller på att förvandlas till vinterdöda samhällen på grund av att fastigheterna i samhällskärnorna förvandlats till fritidsboende. Prisutvecklingen på fastigheter i attraktiva skärgårdsmiljöer har antagit helt orimliga proportioner. Bl.a. har några uppmärksammade fastighetsaffärer på visat detta. Genom att fastighetspriserna trissats upp på detta sätt får även de åretruntboende ökade boendekostnader på grund av höjda taxeringsvärden. Genom att taxeringsvärdena stiger påverkas bostadskostnaden på tre sätt. För det första är det den s.k. bostadsförmånen, där av taxeringsvärdet räknas som inkomst. För det andra är det den statliga fastighetsskatten och för det tredje tillkommer också i många fall förmögenhetsskatt. I kommuner med stort fritidsboende ökar kostnaderna för olika former av service. Det finns kommuner i bl.a. som har en sommmarbefolkning som är 4 - 5 gånger större än vinterbefolkningen. Detta ställer naturligtvis stora krav på dyra investeringar i t.ex. vatten och avlopp och reningsverk. Eftersom den kommunala garantiskatten försvunnit bidrar inte fritidsbostäderna genom skattemedel till att bekosta dessa investeringar. Det blir även här de åretruntboende som drabbas av stora kostnader. En målsättning för de attraktiva skärgårdsmiljöerna måste vara att fortsatt helårsboende skall finnas och att den åretruntboende befolkningen inte drabbas av extra höga boendekostnader. En annan målsättning måste vara att kommuner som är attraktiva områden för fritidsboende inte skall drabbas av höga kostnader för överdimensionering av olika slag av service. En metod som bör prövas för att uppnå dessa målsättningar är att finna ekonomiska styrmedel. Detta kan ske genom införande av en fastighetsskatt. En modell för en sådan ny fastighetsbeskattning bör innehålla följande delar: - Avveckla beskattningen av bostadsförmån. - Avveckla den statliga fastighetsskatten. Inför rättighet för kommunerna att införa fastighetsskatt. - Den kommunala fastighetsskatten skall kunna differentieras beroende på fastighetens användning. Exempelvis en nivå för näringsverksamhet, en nivå för åretruntboende och en nivå för fritidsboende. - kan fastställa vilken högsta skatt som en kommun får lov att införa. Med ett sådant system skulle fastighetsägarna få svara för olika kostnader som kommunen har för bebyggelsen, t,ex. En förhållandevis hög avgift för fastigheter som inte används som årsbostad skulle göra fritidsanvändningen mer dyrbar och medverka till att dämpa efterfågan inom utsatta samhällen. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utreda förutsättningarna för införandet av en fastighetsskatt enligt den modell som redovisats i motionen. 1988/89 Sk311
mot · GC02Sk312 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk312 Taxeringsvärdena på småhus i skärgårdssamhällen I samband med den allmänna fastighetstaxeringen 1981 fick många skärgårdsboende sina taxeringsvärden uppräknade . Denna kraftiga stegring berodde inte på att fastigheterna fått en förbättrad standard, utan på det faktum att det starka trycket från dem som önskar köpa hus för fritidsboende pressat upp fastighetspriserna i olika attraktiva skärgårdsområden till orimliga nivåer. Detta har lett till kraftigt höjda boendekostnader för åretruntboende ortsbefolkning utan att deras boende på något sätt förbättrats. 1990 skall det ånyo genomföras en allmän fastighetstaxering för småhusenheter. Det är av utomordentligt stor vikt att de skevheter som taxering resulterade i rättas till och inte förvärras i den kommande taxeringen. motionskrav om åtgärder i detta syfte har avvisats av riksdagsmajoriteten. Då nu taxering snabbt närmar sig, finns det en stor och berättigad oro bland många åretruntboende människor i bl. a. Bohusläns skärgårdssamhällen för att taxeringsvärdena och därmed boendekostnaderna skall stiga dramatiskt igen. bör därför av regeringen begära förslag, års fastighetstaxering, på åtgärder som innebär att åretruntboende människor i attraktiva skärgårdssamhällen inte drabbas av orättfärdigt höjda boendekostnader till följd av den nya taxeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder mot orättfärdigt höjda boendekostnader till följd av den nya fastighetstaxeringen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GC02Sk314 · 1989-01-12 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A204 hemställs att hos regeringen begär förslag om förvärvsavdrag för pensionärer i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () () 1* 1988189.3 sami.
mot · GC02Sk315 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Sk315 av m.fl. (s) Extra avdrag för pensionärer Pensionärer med låg inkomst har rätt till extra avdrag vilket innebär skattebefrielse för ensamstående pensionärer vid taxerad inkomst ej överstigande . Detta extra avdrag trappas sedan ner för att helt upphöra vid taxerade inkomster överstigande . Skattefri ersättning i form av livränta eller gruppsjukförsäkring (AGS) påverkar trots att den är skattefri det extra avdraget vilket i princip ändå innebär en beskattning, då det extra avdraget minskas med utbetald skattefri ersättning. Detta enligt ett riksdagsbeslut fattat vid 1978/att tillämpas vid taxering. Som exempel kan anges en pensionär med låg ATP som har en taxerad inkomst på och som fått skattefri ersättning för yrkesskada AGS med . Underlaget för denne pensionärs extra avdrag minskas med vilket innebär en skatteökning på vid en beskattning av . Detta är djupt orättvist och drabbar endast de pensionärer som har låg inkomst. De som har inkomster som ej berättigar till extra avdrag får i exemplet behålla sina . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en lagändring där skattefri ersättning för arbetsskador AGS och livränta ej skall medräknas som inkomst vid beräkning av det extra avdraget för pensionärer. () ()
mot · GC02Sk316 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Sk316 Avdrag för bidrag till forskningsråd Stöd till forskning och utveckling blir allt mer viktiga inslag i det regionala utvecklingsarbetet. Där det finns ett nära samarbete mellan olika forskningsorgan, högskolor och näringsliv skapas goda förutsättningar för nya verksamheter, företagsetableringar, ökad kompetens och ny sysselsättning. Det länsanknutna forskningsrådet - forskningsråd - är ett viktigt instrument för att stimulera och stärka forsknings- och utvecklingsarbetet inom . Förväntningarna på forskningsrådet som länk mellan högskolan, forskningen och näringslivet är också stora. Under de som forskningsrådet verkat har ett 70-tal olika forskningsprojekt prövats. har forskningsrådet engagemang i ett drygt 30-tal olika projekt. bedriver en mycket operativ verksamhet. Det innebär att forskningsrådet har stora möjligheter att kommersialisera olika forskningsresultat och höja kompetensen och kunskapen inom områden som kan få stor betydelse för forskningen. Verksamheten inom forskningsrådet har redan lett fram till nyetablering av högteknologisk verksamhet. Nya kvalificerade produkter har kommit fram i länet. Många företag och banker i har på ett mycket aktivt sätt engagerat sig för forskningsrådet och bidragit till fondens grundkapital. Avkastningen används nu för forskningsändamål. är en viktig angelägenhet för näringslivet i . Därför är ambitionen att successivt bygga upp fondens kaptial. För att detta skall vara möjligt bör bidragsgivande företag få skattemässiga fördelar för de medel som anslås till fonden. I förordningen om avdrag för bidrag till viss forskning m. m. (SFS 1986/152) föreskrivs till vilka institut som avdragsgilla bidrag kan lämnas från rörelse, jordbruk eller skogsbruk. forskningsråd är inte upptaget bland dessa forskningsinstitut. Det verkar hämmande på företagen, inte minst på de mindre företagen, eftersom de inte får göra avdrag för anslag till forskningsrådet. Enligt min uppfattning bör detta göras möjligt. forskningsråd bör föras in bland den kategori av denna avdragsrätt gäller. Det skulle aktivt medverka till att företagen i ökad utsträckning engageras i forskningsrådet så att resurserna för forsknings- och utvecklingsarbetet kan intensifieras. Med hänvisning till det det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avdragsrätt för anslag till Forskningsråd. 1988/89 Sk316