ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T610 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:T610 av m.fl. (m) Registreringen av fritidsbåtar fattade beslut om upprättande av ett fritidsbåtsregister. Mot detta beslut reserverade sig . Formellt började registret upprättas . bedömer i sin anslagsframställning för det kommande budgetåret att det totala antalet registerpliktiga båtar uppgår till ca 350 000, vilket är 50 000 färre än vad man räknade med då lagen om fritidsbåtsregistret antogs. Enligt budgetpropositionen hade 154 000 registerbevis skickats ut . Minst 200 000 registerpliktiga båtar har alltså ännu inte registrerats. Från moderat sida har tidigare påpekats att fritidsbåtsregistret är helt onödigt och bara innebär en ökad byråkrati till stora kostnader. Att vi har rätt i vår bedömning visas bl.a. av att antagandet att avgiftsintäkterna skulle täcka hela driftskostnaden för registret inklusive en periodiserad del av uppläggningskostnaderna, visat sig vara helt felaktigt. I årets budgetproposition yrkas att måtte anvisa ett förslagsanslag på . Influtna registeravgifter redovisas under en särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Enligt denna skulle inkomsten för staten bli . Mot bakgrund av att föreslagit att registeravgiften skulle förbli per båt är denna inkomstsiffra helt orealistisk då den förutsätter att 500 000 båtar registreras. Vi föreslår att lagen om fritidsbåtsregister (1987:773) avskaffas. Vid lagens bibehållande kan räknas med att högst 300 000 båtar registreras, varvid inkomsterna för statsverket skulle uppgå till . Vårt förslag innebär därför en besparing på statsbudgeten på . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att lagen om fritidsbåtsregister avskaffas, 2. att avslår regeringens förslag att till för /90 anvisa ett förslagsanslag på . () () () ()
mot · GC02T611 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:T611 av och (båda c) Statsisbrytarnas lokalisering Vårt land har sju statsisbrytare. Samtliga är lokaliserade till . Samtlig personal kommer från marinen. Året-runt-bemanningen uppgår till åtta fartygsbefäl per isbrytare samt ett varierande antal värnpliktiga. Vid full aktivitet är sammanlagt ca 110 fartygsbefäl och ca 250 värnpliktiga i tjänst på isbrytarna. Ca hälften av isbrytararbetet görs längs . Av såväl praktiska som regionalpolitiska skäl finns det därför skäl att lokalisera minst hälften eller också alla statsisbrytarna till norrländska hamnar. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk kommitté för att utreda statsisbrytarnas framtida lokalisering.
mot · GC02T614 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:T614 av () Turisttrafik mellan och m.m. Gotlandstrafiken har bedrivits av det nya rederiet . Omdömena varierar något från passagerare och personal men i stort sett uppfattas att en förändring till det bättre skett. Någon redovisning av kostnaderna för den nya trafiken finns dock ännu inte. har bedrivit bilfärjetrafik mellan och respektive . bedrevs även persontrafik med Vindile mellan och . Någon trafik mellan och kom inte till stånd då ej var intresserade och avslog ansökan från ett privat rederi i . Vindile, som även gick på , passade ej vatten. Många turer fick ställas in. Fartyget skall ej användas och är nu utbjudet till försäljning. verkar det osäkert om det blir förbindelser från och till . Den turistström till som visade en liten men dock ökning 1988 kommer troligen att minska 1989 på grund av lägre båtkapacitet. Både för län och för är det viktigt att turismen stimuleras. Efter jordbruket är det den viktigaste näringsgrenen. För att få lönsamhet på trafiken bör denna i första hand bedrivas . Tidigare undersökningar har visat att de flesta av de 36 000 som utnyttjade turistlinjen mellan och ej skulle rest från t.ex. , eller . Det spontana resandet är en faktor att räkna med och bortfallet från de reguljära linjerna är ej av någon större omfattning. Regeringen kan positivt påverka frågorna om denna turisttrafik antingen genom koncessionsavtalet med eller genom att låta rederier utanför koncessionen bedriva trafiken. Det är angeläget från turistsynpunkt att våra två stora öar länkas samman. Det är likaså av vikt att semesterresenärer från Göteborgs-, Jönköpings- och Linköpingsområdena kan använda sig av den kortare vägen till över . 1987 reste 83 000 passagerare denna väg - med Vindile endast 13 000 passagerare. Med hänvisning till ovanstående hemställs T614 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av reguljär turisttrafik mellan och samt mellan och . gotab 16963, 1989
mot · GC02T615 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda c) Mot Färjetrafik mellan och m.m. 1988/89 En ny situation har uppstått i trafikföringen till och från i och med att sommarens turlistor har presenterats. Där har den södergående trafiken tunnats ut. har på fastlandssidan utöver såväl som Grankullavik på trafikerats. Rederibytet i Gotlandstrafiken medförde en avsevärd försämring i passagerartrafiken mellan och . Genom att ersätta den tidigare färjetrafiken, där passagerarna kunde medföra sina fordon, med en mycket vind- och vågkänslig minskade antalet passagerare från ca 83 1987 till ca 11 1988. Detta var ett stort bakslag i där man i yviga ordalag talar om nödvändigheten av en god trafikförsörjning i alla delar av landet. Innevarande kommer inte det koncessionsbärande rederiet att låta möjliggöra någon trafik mellan de båda turistorterna enligt de turlistor som presenterats. Gotlandlinjens ledning har erkänt försöket med katamarantrafik som ett misslyckande. En lika naturlig trafiklinje är mellan de båda öarna i . trafikerades en linje mellan Grankullavik på och på med upp till tre dagliga dubbelturer. Därefter har trafiken minskat för att helt upphöra. 1985, 1986 och 1987 genomförde Gotlandsbolaget trafik mellan och . Det finns många gemensamma intressen som förenar de båda örna där det starkaste inslaget är att hänföra till turistnäringen med dess förgreningar i övrigt näringsliv. Det finns också en stark lokal opinion för en återupptagen färjetrafik mellan och . En sådan återupptagen trafik mellan öarna skulle med fördel kunna kombineras med linjen och avsevärt stärka turistintressena i de båda "största" turistlandskapen i , vilket är av yttersta vikt för en fortsatt positiv utveckling av turismen på respektive ö. Regeringens, i andra sammanhang, lovvärda initiativ att stärka turismens utveckling på skulle på ett avgörande sätt förbättras om de här ovan föreslagna åtgärderna förverkligas. Såväl socialdemokratiska regeringar som borgerliga har tidigare ställt sig positiva till Gotlandsbolagets framställning att bedriva sommartrafik och givit tillstånd för detta. bör därför anhålla hos regeringen att reguljära färjeförbindelser under sommarsäsong återupprättas såväl mellan GrankullavikVisby som mellan . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående färjetrafik mellan GrankullavikVisby och mellan . () ()
mot · GC02T616 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:T616 av () Gotlandstrafiken har utvecklats till en sommarö med en mycket stark koncentration av trafiken till och från ön . För att vara säker på att kunna ta sig till och från ön måste man beställa biljett långt i förväg. Trafiken över havet koncentreras till den mellan och och det medför att trängseln blir ännu större. Mångå som är bofasta på ön har släktingar och vänner på fastlandet och de kan ha spontana behov att kunna komma från . är detta näst intill ogenomförbart. Det finns med andra ord goda skäl för att reservera ett antal platser på båtarna för bofasta gotlänningar. Rederiet skall naturligtvis inte behöva drabbas av ett sådant förfarande och gå miste om intäkter om gotlänningar inte nyttjar sin rätt. Detta skulle kunna lösas så att de bofasta måste anmäla sitt behov någon timme före båtens avgång. Sker icke detta skall det stå rederiet fritt att sälja platsen. är isolerat och har ingen bilväg till landets metropoler och det innebär att det förutom att det är tidskrävande att ta sig till fastlandet också blir dyrt. Därför måste man överväga ett transportstöd, som innebär att en resa till eller från ön aldrig skall kosta en enskild eller en familj mer än bensinkostnaden att köra bil med oblyad bensin för en vägsträcka motsvarande avståndet mellan och . En lämplig grund för beräkning av bensinåtgång kan per mil vara. Med stöd av ovanstående hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ett system för platsreservationer enligt motionens intentioner skall utredas och tas i bruk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det skall tas fram ett speciellt transportstöd enligt intentionerna i motionen.
mot · GC02T617 · 1989-01-23 00:00:00 — Upphävande av lagen om fritidsbåtsregister fattade beslut om upprättande av ett fritidsbåtsregister. Formellt började registret upprättas . Enligt bedömning har det totala antalet registerpliktiga båtar uppgått till ca 350 000, vilket är 50 000 färre än vad man räknade med då lagen om fritidsbåtsregistret antogs. Enligt budgetpropositionen hade 154 000 registreringsbevis skickats ut . Minst 200 (XXI registerpliktiga båtar har alltså ännu inte registrerats. Innan beslutet fattades var det föremål för många negativa synpunkter, bl.a. från många remissinstanser som har med sjöfarten att göra. Exempelvis uttalande var "att registret inte tillgodoser de angivna ändamålen på sådant sätt att det motiverar kostnaderna eller arbetsinsatserna för uppbyggande av ett båtregister". Detta har visat sig vara en riktig bedömning. Antagandet att avgiftsintäkterna skulle täcka samtliga driftskostnader för registret inklusive en periodiserad del av uppläggningskostnaderna har visat sig vara helt felaktigt. I årets budgetproposition yrkas att måtte anvisa ett anslag på för att täcka de uteblivna intäkterna. är helt onödigt och innebär en onödig byråkrati till stora kostnader. Det leder till en utökning av den offentliga sektorn och har också resulterat i en ökad övervakning och kontroll av de enskilda medborgarna. Jag föreslår därför att lagen om fritidsbåtsregistret avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att lagen om fritidsbåtsregister avskaffas.
mot · GC02T621 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T621 av och (både vpk) Upprustning av vissa sjöleder i Den moderna trafikapparatens inverkan på miljön har kommit att uppmärksammas alltmer. Det gäller framför allt vägtransporterna, där allt tyngre transporter, allt större och längre fordon och allt större nedsmutsning från dieselmotorerna blivit ett av vår tids värsta miljöproblem. Därutöver orsakar landsvägstrafiken omkring 800 dödsfall och mångdubbelt flera svårt skadade. I den trafikdebatt som förs har framför allt hotet av en utarmning inom det svenska järnvägsnätet uppmärksammats. Tunga transporter på väg favoriseras på den spårbundna trafikens bekostnad. Det är viktig att framhålla järnvägstransporternas överlägsenhet när det gäller kostnader för samhället, mindre miljöpåverkan och mindre trafikoffer. Men jämsides med detta bör också den inrikes sjöfartens fördelar i dessa avseenden framhållas. En upprustning och utbyggnad av de inre vattenvägarna är ett realistiskt och ekonomiskt lönsamt alternativ till andra trafikinvesteringar. Miljöpåverkan är ringa och kan med skärpta bestämmelser och ny teknik minskas ytterligare. har geografiskt stora möjligheter att utveckla kustsjöfart, insjö- och kanaltrafik. Transportkapaciteten till sjöss även med de mindre fartyg som det här är fråga om, är kvantitetsmässigt helt överlägsen landtrafik. Ett enda fartyg med en lastkapacitet på 800-1 000 ton kan ersätta 4050 20-tons lastbilar eller 2025 järnvägsvagnar. Flera kustkommuner har på nytt börjat intressera sig för de möjligheter som kustsjöfarten kan erbjuda. Det finns också all anledning att återigen aktualisera frågan om upprustning av sjöfartsleder i anslutning till våra större insjöar. är här av stort intresse. På finns redan en omfattande sjötrafik och den utgör en sjöfartsled med stor betydelse. Den upprustning av sjöleden in i som genomfördes har medfört att sjötrafiken ökat i betydelse. Erfarenheterna av de gångna tio åren är goda och de ovannämnda miljöaspekterna gör att det finns all anledning att undersöka möjligheterna för en utvidgning av sjötrafiken på . Mälarhamnarna i län, i , och kommuner har ingen anslutning till Mälarleden. Alla tre kommunerna berörs emellertid kraftigt av den expansion som pågår i regionen och det vore en framtida satsning av stor betydelse om de på nytt kunde nås av de mindre fartyg som är aktuella i sammanhanget. Det är i första hand hamnen vid i kommun som kan vara av intresse, men också hamnarna i och . En undersökning av olika möjligheter, kostnader och beräk ningar av transportbehovet i regionen bör genomföras. Vi står Mot. inför stora omläggningar av trafikapparaten om vi vill rädda vår miljö för T621 Miljardinvesteringar i stora motorvägsbyggen erbjuder ingen lösning på problemen. En upprustning av sjöleder i likhet med vad som föreslagits ovan, är däremot en framtidssatsning som ger både god ekonomi och bättre miljö. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om upprustning av sjölederna till hamnarna i , och . (vpk) (vpk) gotab 16964, 1989
mot · GC02T701 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:T701 Flygplats i för reguljär linjetrafik En av förutsättningarna för utveckling av inland är tillgång på reguljära och fungerande kommunikationer. För utgör den stora ytvidden med den utspridda bebyggelsen ett stort grundläggande problem. Och det är inte enbart långa avstånd mellan orterna i länet utan även långa avstånd till övriga delar av ländet. Länet har en yta som är lika stor som , , , , , samt och yta sammantaget. Därför är förbättrade kommunikationer av stor betydelse för att utveckla länets kontaktmöjligheter, för att intensifiera länets näringsliv och för att utveckla turism, där länets natur och kultur erbjuder stora förutsättningar. inland var länge det enda större område i som saknade flygförbindelse med övriga delar av landet. tillfördes kommunerna statliga medel för iordningställande av flygfält och därmed öppnades flygtrafik mellan nämnda kommuner och i form av matarflyg. Denna flyglinje har haft god beläggning och har på ett fördelaktigt sätt minimerat avstånden, vilket gagnat både näringsliv och turism i dessa delar av länet. Det är därför nu angeläget att gå vidare med att utveckla flygtrafik även från andra delar av länet. har intresset för att använda det militära flygfältet i för den civila luftfarten förts fram. ansökte kommun hos luftfartsverket om att få nyttja det befintliga flygfältet även för civil trafik och man fick ett sådant medgivande. Medgivandet var förenat med vissa krav på åtgärder. i kommun är belägen från centralort och från . Avståndet mellan och är . Ett flertal tekniska utredningar som belyser vilka åtgärder som erfordras för att skall kunna fungera även som civil trafikflygplats har gjorts. Utredningarna visar att man för en låg investering får tillgång till ett stort fält med låga driftkostnader. Även väderleksförhållandena är från flygsynpunkt fördelaktiga och helt i nivå med förhållanden på t.ex. . Frågan om charterflyg till inland och fjällvärld och därmed till har särskilt undersökts. Man har konstaterat att charterflyg med nuvarande ekonomiska förutsättningar inte syns möjligt. Däremot anser jag att ytterligare ett inlandsflygfält från regionalpolitisk synpunkt bör kunna tillföras inrikesnätet och där flygfältet i skulle 1 1 1988/89.3 sami Nr T701 - 705 1988/89 T701 Med hänvisning till ovantående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en flygplats i för reguljär civil linjetrafik. vara knutpunkt även för flygtrafiken från och för vidare direktflyg till /. Flygfältet i och driften av detsamma måste bli en statlig angelägenhet eftersom de små inlandskommunerna av ekonomiska skäl har svårt att driva kommunala flygfält med långsiktig uthållighet. En satsning på civilt flyg i skulle även kunna ge inlandet tillgång till en stor flygplats för matarflyg i små plan och med möjlighet till framtida charterflyg med större plan. skulle flygfältet i nu med civil linjetrafik få stor betydelse för näringslivet kring Storuman-Sorsele-området. Flygförbindelserna skulle även medverka till en utveckling av särskilt turismen i Tärnaby-Hemavan-området, som utgör något av länets basturistområde.
mot · GC02T702 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T702 Möjligheter till snabba och lättillgängliga transporter, inte minst persontransporter, utgör en förutsättning för ett dynamiskt näringsliv. är ett av mest industrialiserade län. Näringslivet inom hela länet är beroende av internationella kontakter. /Hässlö flygplats har ett upptagningsområde som omfattar hela och även delar av angränsande län. Flygplatsen har stor betydelse för och närliggande bergslagsregion. En fortsatt utbyggnad av flyget vid Hässiö är avgörande för företagens möjligheter att kunna utvecklas och behålla sin konkurrenskraft på den internationella marknaden. En förutsättning för en utbyggnad av flyget, såväl på Hässiö som för övriga flygplatser i vårt land, är att en avreglering av luftfarten genomförs. Det behövs en liberalare koncessionsgivning även för små bolag. Nuvarande koncessionssystem medför svårigheter för nya efterfrågade flyglinjer att öppna trafik. Exempel på detta är ett koncessionsärende som gäller ett väl etablerat flygföretag som flyger på Hässiö: AIR Nordic, med säte i , ansöker om tillstånd till luftfart i regelbunden trafik på sträckan . Samarbetet mellan svenskt och finskt näringsliv har alltmer accentuerats. Inte minst gäller detta företag i , som har dagliga affärskontakter med och . En flyglinje till skulle innebära ett utomordentligt värdefullt tillskott för näringsliv och allmänhet i denna region, som traditionellt har starka kopplingar till . Företag med frekventa affärskontakter med och och stort resebehov finns inom företagsgrupperna ABBStrömbergs OY, Uponor-Wirsbo Smide, Outokumpu-Metallverken, Rostfria, Valmet och Amerplast m.fl. Även länets handelsföretag har behov av förbättrade öst-västliga förbindelser liksom persontrafiken till och från med talrik befolkning av finländsk härkomst. AIR Nordic bör mot denna bakgrund ges koncession för linjen VästeråsHelsingfors. 1 * 1988/89.3 sami. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en liberalare koncessionsgivning även för små bolag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillstånd för AIR Nordic att öppna regelbunden trafik till .
mot · GC02T704 · 1989-01-23 00:00:00 — av Per och (båda mp) Den planerade flygplatsen i Den starka gröna vinden i valet ledde till att flera miljöfientliga projekt lades i malpåse, däribland planerna på en flygplats i . Det finns dock tyvärr ingen anledning att lita på att det lokala beslutet av socialdemokraterna i att säga nej kommer att stå sig. Det har redan spekulerats i att kommunalrådet () i själva verket gjorde sin helomvändning för att han vill att regeringen skall ta på sig rollen av buse och driva igenom frågan (SvD 20/10-88). Den storskaliga och miljöfientliga flygplatsidéns upphovsman, professor , har också sagt att han tror att saken kommer upp igen . Mot denna bakgrund - och eftersom varje flygplats bidrar till en ökning av flyget och därmed handlar om hela landets trafikpolitik - finns det anledning för ett riksdagsuttalande i frågan. de gröna i de berörda kommunerna och i har bekämpat och i krävt att flyget skall begränsas. Mot denna bakgrund hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att den planerade flygplatsen vid inte skall komma till stånd.
mot · GC02T706 · 1989-01-24 00:00:00 — 13. att som sin mening ger regeringen till känna att avgiften för luftvärdighetsbevis i samband med besiktning av privatflygplan bör vara relaterad till den verkliga kostnaden, [att hos regeringen begär förslag beträffande ankomsttax-free-försäljning,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om s.k. frizon vid ,1] 14. att uttalar att bör vara kvar som en med samverkande flygplats, Per Stenmarck (m) 1 1988/89:Sk672
mot · GC02T708 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T708 Flygplatsen kapacitet överstiger långt nuvarande utnyttjandegrad. liksom bl.a. Sydsvenska Handelskammaren har i olika sammanhang påpekat behovet av direkta utrikes förbindelser. Inom den utrikes linjefarten är utvecklingen positiv med bl.a. tre flygbolag (, och ) som trafikerar sträckan . har tillstyrkt en koncessionsansökan från om trafikering av sträckan // Mulhouse. Utvecklingen i kännetecknas av en stadig ökning av befolkning och sysselsättning. För att skapa goda förutsättningar för denna positiva näringslivsutveckling är goda interregionala och utrikes flygförbindelser av stor betydelse. En effektiv flygtransportförsörjning är en mycket viktig faktor för attraktivitet och konkurrenskraft. Det är angeläget att nya direkta flyglinjer öppnas från , inte bara i utrikes destinationer utan också till flygplatser i regioner som är av intresse från näringslivssynpunkt. har endast en s.k. sekundärlinje, nämligen . har tillstyrkt en koncessionsansökan från om att bedriva trafik på sträckan MalmöNyköping. Fler interregionala förbindelser till förbättrar underlaget för utlandstrafik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna att etablera nya direkta flyglinjer från .
mot · GC02T709 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:T709 av () Fyravgiftens användning I budgetpropositionens bilaga 8, punkt E 5 säger föredraganden angående bl.a. följande: Det förhållandet att fyravgifterna äf trafikberoende kan medföra att avräkningen på högst (av fyravgifterna) inte blir tillräcklig för finansiering av HKF:s budgeterade verksamhet. Jag förordar därför att regeringen, om så krävs, får göra avsteg från den gällande procentavräkningen för finansieringen av HKF:s verksamhet för /90. Att finansiera de ombordanställdas mycket berättigade krav på en världsomspännande kulturverksamhet, t.ex. tillgång till film och böcker, genom fyravgifter har alltid varit en något egendomlig konstruktion. Systemet är dessutom sådant, vilket framgår av texten i budgetpropositionen, att ju färre fartyg som trafikerar våra farleder, desto större riskerar avgiften att bli. Även om det för dagen kan vara svårt att finna ett annat sätt att finansiera HKF:s verksamhet anser jag att det inte är rimligt att av fyravgifterna ska gå till denna verksamhet. Det är orimligt ur både konkurrens- och rättvisesynpunkt för den miljövänliga, energisnåla sjöfarten gentemot andra transportgrenar. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att avräkningen mot fyravgifterna till HKF:s verksamhet inte får överstiga .