mot · GC02Fi62 · 1989-05-10 00:00:00 — Det finns anledning att förebygga att hushållen, för att kompensera sig för införandet av obligatoriskt sparande, upptar lån och ökar kreditköp. Långsiktigt bör dock inte en återgång till en mer reglerad kreditmarknad ske. Vi anser emellertid att banker och andra kreditinstitut måste bli restriktivare i sin kreditgivning. anser mot denna bakgrund att följande konkreta Mot. 1988/89 åtgärder bör genomföras: Fi62 - Bankers och andra kreditgivares kostnader i mål om verkställighet av allmän domstols beslut om betalningsskyldighet för låneskuld ökar - Kontantinsatsen för kreditköp ökar till Vi begär av regeringen förslag enligt ovanstående punktsatser. Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer i fortsättningen skall besluta över räntesättningen på allemanssparkonto. kan inte biträda detta förslag. Den avreglerade kreditmarknaden fungerar i allt väsentligt bra. Regeringen betonar i den reviderade finansplanen att skattetrycket bör hållas nere. I samma finansplan föreslår man emellertid en rad åtstramningsåtgärder som innebär att, trots sänkta marginalskatter , skattetrycket ligger kvar på oförändrad nivå gentemot . När socialdemokraterna återfick regeringsmakten var det totala skattetrycket . Regeringen har höjt detsamma med av BNP. Detta motsvarar enbart ökad skatt motsvarande . Regeringen anger att skatteskalorna bör framläggas då en större del av arbetsmarknadens parter förhandlat klart om avtalen . Detta innebär att en osäkerhet om skattepolitiken kommer att råda under förhandlingarnas gång. betonar att kommande marginalskattejusteringar inte får användas i utpressningssyfte inför avtalsförhandlingarna. Vi anser att marginalskattesänkningar som genomförs 1990 måste kompletteras med åtgärder för att få rätt fördelningspolitisk profil. Sådana åtgärder är en förbättrad skatteutjämning och differentierad mervärdesskatt med sänkt skatt på maten. De fortsatta marginalskattesänkningarna bör istället ske bland annat som en successiv anpassning till en kommande skattereform. Vi föreslår en skattereduktion på lika för alla skattebetalare att utbetalas . En skattereduktion skulle också kunna bli ett inslag i stabiliseringspolitiken genom att arbetsmarknaden kan stimuleras till lägre nominella avtal som kompensationskrav och löneglidning borde kunna begränsas. Ett villkor för att införa skattereduktionen är dock från vår sida att detta finansieras med energiskatter. Vi vill sålunda höja skatten på kol och olja samt införa skatt på uran samt slutligen beskatta el- och värmeproduktion lika. Regeringens förslag när det gäller skatteutjämningssystemet innebär att den allmänna skatteutjämningsavgiften höjs med /skr vilket motsvarar en höjning med . Detta sker för att finansiera den 20 automatiska höjningen av skatteutjämningsbidragen . - den allmänna skatteutjämningsavgiften föreslås tas ut enbart på respekti- Mot. ve kommuns egna skatteunderlag. För att skatteinkomsterna skall uppgå Fi62 till oförändrat belopp höjs avgiften med /skr för kommunerna och /skr för landstingen - den allmänna skatteutjämningsavgiften höjs dessutom med ytterligare /skr. Denna höjning skall finansiera ett föreslaget ökat statsbidrag till kommunerna för barnomsorgen uppgående till . - efter ovanstående förändringar kommer den allmänna skatteutjämningsavgiften att uppgå till /skr för primärkommunerna och till /skr för landstingen. Den totala allmänna skatteutjämningsavgiften kommer då att inbringa ca . - den särskilda skatteutjämningsavgiften, den s.k. , föreslås omfatta alla kommuner med ett skatteunderlag som överstiger medelskattekraften. Avgiften skall tas ut på den del av det egna skatteunderlaget som överstiger av medelskattekraften, dock inte för den del av skatteunderlaget som understiger det för kommunen av staten garanterade skatteunderlaget. Skatten skall tas ut enligt en progressiv skala. Landsting samt kommuner som fullgör landstingsfunktioner föreslås undantagna från den särskilda skatteutjämningsavgiften. Förslaget innebär att den särskilda skatteutjämningsavgiften totalt sett höjs från till . En rad av regeringens andra förslag i kompletteringspropositionen berör kommunsektorn. Det gäller förslagen om höjningen av momsen och den allmänna löneavgiften samt de borttagna mjölksubventionerna. Totalt medför regeringens förslag att ca 4,4 miljarder dras in till statskassan från kommuner och landsting. Med de förslag som redovisar i denna motion försvinner denna indragning. biträder regeringens förslag om att den allmänna skatteutjämningsavgiften enbart skall tas ut på det egna skatteunderlaget. När det gäller de extra 9 örena för att finansiera ökat statsbidrag kan vi emellertid inte biträda regeringens förslag. Regeringens förslag innebär till största del en rundgång inom systemet. De kommuner som i större utsträckning valt andra lösningar för barnomsorgen än de som avses få ökat statsbidrag kommer emellertid enligt åsikt att missgynnas. yrkar avslag på det ökade statsbidraget samt på dess finansiering. När det gäller de föreslagna förändringarna som gäller den särskilda skatteutjämningsavgiften anser vi att förslget bör förändras så att endast kommuner med en skattekraft av medelskattekraften blir skyldiga att erlägga avgiften. I jämförelse med regeringens förslag skulle detta undanta en rad kommuner framförallt i . För full behovstäckning skulle den kommunala ekonomin behöva växa 1989. Detta beror på den ökade pressen på kommunernas verksamhet t.ex. inom barnomsorg, vård och äldreomsorg. Arbetskraftsbristen innebär dock svårigheter att svara upp mot behoven. Den höga pris- och lönestegringstakten är också en faktor som utgör en press på kommunernas ekonomi. anser att pressen på den kommunala sektorn måste minska. måste en politik föras som ger olika primärkommuner och Mot. 1988/89 landsting mer likartade ekonomiska möjligheter. föreligger skillnader i det kommunala skatteuttaget mellan olika kommuner på per beskattad hundralapp. menar att endast skillnader i service samt administrativ effektivitet bör vara avgörande för kommunernas skatteuttag. allmänna syn på den kommunala ekonomin utvecklas också i en partimotion om skatterna och i en kommittémotion om skattekraftsutjämning, bägge lagda under den allmänna motionstiden . Den offentliga sektorn har allt oftare ställts under debatt. Bakgrunden har bland annat varit ett högt totalt uttag av skatter och avgifter i samhället. Ett kärvare ekonomiskt klimat jämfört med de årtionden då den offentliga sektorn byggdes upp är ett annat skäl. har tagit aktiv del i uppbyggnaden av den offentliga sektorn. Vi har en positiv grundinställning till densamma. Offentligt finansierad verksamhet är på många områden överlägsen andra producenter. I många fall är offentlig finansiering den enda möjliga med hänsyn till verksamhetens karaktär. Det är inte minst mot denna bakgrund viktigt att det förs en seriös debatt om hur den offentliga sektorn kan förbättras. Den offentliga sektorn brukar traditionellt uppdelas i staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn. Nedan berör vi främst den offentligt finansierade verksamheten i statlig och regi samt frågan om vissa socialförsäkringssystem. Den offentliga sektorn står inför stora utmaningar framöver. - Sektorn om fattar en så stor andel av den totala samhällsekonomin att den knappast kan öka. Nya reformer och verksamheter måste istället i huvudsak genom omprövning, prioritering och effektivisering. - Flera verksamhetsområden inom den offentliga sektorn har stora problem. Det gäller i första hand vård och skola. Skälen till krissituationen är flera - utarmade resurser, personalflykt, organisatoriska och strukturella problem etc. För del är vård och omsorg samt skola prioriterade områden. Även om ett förändringsarbete påbörjats finns mycket av tröghet, byråkrati och ineffektivitet kvar i offentlig sektor. De enskilda människornas möjligheter att påverka den offentliga verksamheten är alltför begränsade. Den offentliga verksamheten bygger i allt för liten grad på att stödja, stimulera och kanalisera människors egna initiativ. Den offentliga sektorn måste förändras och effektiviseras. Grundtryggheten skall förstärkas i såväl det offentliga transfereringssystemet som i den offentliga verksamheten. Människor skall ha god och likvärdig tillgång till samhällets tjänster oberoende av bostadsort, ekonomiska eller andra förutsättningar. - Rättvis fördelning. De offentliga medlen måste fördelas mer rättvist än Mot. Det gäller t.ex. likvärdig del för alla föräldrar av samhällets stöd till Fi62 barnomsorg, likvärdig service samt utbildning över hela landet etc. - Decentralisering och delaktighet. Minskat avstånd mellan den offentliga verksamhetens konsumenter och producenter. Större möjligheter för de offentligt anställda att ta ekonomiskt och organisatoriskt ansvar för verksamheten. Målstyrning och ramstyrning bör i högre grad tillämpas. - Valfrihet och alternativ. Medborgarna bör få goda möjligheter att välja mellan olika former för t.ex. vård, barnomsorg och äldreomsorg. Det kan ske både genom varierad verksamhet inom den offentliga sektorn och genom t.ex. privata och kooperativa komplement till stat och kommun som huvudmän. De enskilda medborgarnas möjligheter att hävda sin rätt gentemot myndigheter måste öka. Vissa delar av socialförsäkrings- samt transfereringssystemet har haft en mycket snabb kostnadsökningstakt . Detta gäller framförallt bostadssubventionerna, arbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringssystemet. Vi har tidigare i motionen mer ingående berört de två sistnämnda områdena. Beträffande bostadssubventionerna hänvisar vi till våra partimotioner om bostadspolitik och skatter . De nämnda områdena bör specialgranskas och åtgärder vidtas. har också tidigare i yrkat på detta. Regeringen föreslår en förändring inom pensionssystemet såtillvida att folkpensionsavgiften föreslås sänkas och tilläggspensionsavgiften höjas i motsvarande grad. Detta innebär att, räknat på helår, 11 miljarder lyfts ur statsbudgeten. motsätter sig denna förändring. Kostnaderna för folkpensionerna har inte den gynnsamma utveckling som regeringen anför som skäl till den föreslagna åtgärden. Indragningen till staten från kommuner och landsting minskar genom att moms och löneavgifter ej höjs samt genom att mjölksubventionerna bibehålls i storleksordningen . Den av regeringen förslagna höjningen av allmänna löneskatten beräknas ge ca 9 miljarder netto 89/90. säger nej till denna höjning. Vårt budgetalternativ påverkas därför inte. Budgetsaldo enl. kompletteringsprop. * Ej ändrad folkpensionsavgift * Höjning av alkoholskatt enligt KPI * Lägre basbelopp 1990 * Ränteeffekter av personligt sparkonto och likviditetsindragning * Ej höjt bidrag till barnomsorgen och lägre skatteutjämningsavg. Summa inkl. saldo kompl. * Höjning barnbidraget 15:00 per barn och månad utöver regeringens förslag * utöver regeringens förslag * Golv för särskilda skatteutjämningsavgiften på * Ingen särskild vinstskatt * Ej höjd moms - Med personligt ägande * Personligt sparkonto * Likviditetsindragning i stället för särskild vinstskatt - Med regional återföring * investeringsavgift på kontorsoch industrilokaler i Uppsala-korridoren" * Alkohol- och tobaksskatt * Skattereduktion m.m. 1/1-30/6 1990 Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för budgetpolitiken och stabiliseringspolitiken som förordas i motionen, 3. att beslutar godkänna vad som i motionen anförts beträffande regional balans som ett mål för den ekonomiska politiken, 4. att beslutar godkänna vad som i motionen anförts beträffande god miljö som ett mål för den ekonomiska politiken, 5. att beslutar avslå proposition 1988/89:150 såvitt avser förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, 6. att beslutar avslå proposition 1988/89:150 såvitt avser förslag till ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 7. att med avslag på proposition 1988/89:150 i denna del beslutar anta lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt enligt vad som anförs i motionen om 10-procentig höjning av alkoholskatten, 8. att med avslag på proposition 1988/89:150 i denna del beslutar anta lag om ändring i lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift () innebärande att den särskilda skatteutjämningsavgiften skall utgå från 115 procents skattekraft och däröver enligt vad som anförts i motionen, 9. att med avslag på proposition 1988/89:150 såvitt avser förslagen om tillfälligt höjd mervärdesskatt, tillfällig höjning av allmänna löneavgiften och nedsättning av beloppet till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område /90 i lag föreskriver ett konjunkturanpassat obligatoriskt sparande enligt de riktlinjer som redovisats i motionen, 10. att beslutar avslå proposition 1988/89:150 såvitt avser förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter avseende sänkning av folkpensionsavgiften och höjning av avgiften till ATP , 11. att med avslag på proposition 1988/89:150 såvitt avser förslag till ändring av lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag i lag föreskriver att allmänt barnbidrag skall utgå med . per barn och år, 12. att med avslag på proposition 1988/89:150 såvitt avser förslag till ändring av lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag i lag föreskriver att förlängt barnbidrag skall utgå med . per barn och månad, 13. att beslutar att utta en uranskatt motsvarande per kWh insatt bränsle enligt vad som anförts i motionen, 14. att beslutar att lika skatt skall uttas på fossila bränslen, oavsett de används för värme- eller elproduktion, enligt vad som anförts i motionen, 15. att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag Mot. om införande av personliga investeringskonton enligt vad som anförts Fi62 16. att beslutar att i lag föreskriva införande av en 25-procentig investeringsavgift på lokalytor för industrier och kontor fr.o.m i enlighet med vad som anförts i motionen, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den offentliga sektorns förnyelse, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattepolitikens inriktning 1990, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en restriktivare kreditgivning och ökat ansvar för banker och andra kreditgivares ansvar för kreditförluster, 20. att beslutar att i lag föreskriva att kontantinsatsen vid kreditköp skall vara i enlighet med vad som anförts i motionen, 21. att hos regeringen hemställer om förslag till avveckling av omsättningsskatten på aktier i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () gotab 88903, 1989