ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub609 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub609 av (vpk) Ny barn- och ungdomspedagogisk linje vid högskolan i / I annan motion föreslår vpk inrättande av en ny barn- och ungdomspedagogisk linje. Regeringen uppdrog åt UHÄ att göra en översyn av fritidspedagog- och förskoilärarutbildningarna. UHÄ har redovisat förslag till en ny barnomsorgsutbildning, en barn- och ungdomspedagogisk linje om 120 poäng. Den nuvarande utbildningen vid förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen är 100 poäng. Enligt UHÄ bör linjen förlängas för att möta behovet av fördjupade kunskaper och färdigheter hos barnomsorgspersonalen och för att åstadkomma en bättre överbryggning mellan barnomsorg och skola. Utbildningen skall enligt förslaget ha två inriktningar, en för förskoleverksamhet och en för verksamhet inom skolbarnomsorgen. Inom bägge inriktningarna kan anordnas en variant för arbete bland barn med annat modersmål än svenska. UHÄ föreslår i sin anslagsframställning att högskolorna får särskilda medel för att planera den nya utbildningen. Enligt UHÄ bör anvisas för detta ändamål under /90 och 1990/91. Utbildningen skall enligt förslaget starta /90. I budgetpropositionen föreslår regeringen att förändringen av utbildningen skall ske inom nuvarande ramar i den riktning UHÄ föreslagit. Eftersom nuvarande utbildningsplaner är är detta helt orimligt. Barnomsorgen har genomgått stora förändringar. Utbildningsplan och kursplaner måste grundligt omarbetas. För att klara statsmakternas mål när det gäller barnomsorgsutveckling och utbyggnad måste statsmakterna markera utbildningens betydelse genom att resurser satsas vid nödvändigt förändringsarbete. Detta är viktigt med tanke på den framtida möjligheten till rekrytering av studerande samt till möjligheterna att behålla personal inom barnomsorgen. Mot bakgrund av att grundskollärarutbildning skall förmedlas vid högskolan /bör också den nya barn- och ungdomspedagogiska linjen lokaliseras till /. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att den nya barn- och ungdomspedagogiska linjen lokaliseras till /.
mot · GC02Ub613 · 1989-01-23 00:00:00 — av m.fl. (c, m, fp) Flygteknikerutbildning på högskolenivå Det råder stor brist på flygtekniker. Efterfrågan överstiger klart tillgången. Bristen finns både inom den civila sektorn och inom flygvapnet. Huvudorsaken till bristen är den kraftigt ökade civila luftfarten. Alla prognoser tyder på en fortsatt expansion av det civila flyget och därför kommer behovet av flygtekniker ytterligare att öka. Utbildning av flygtekniker sker i huvudsak på två sätt: Alternativ I: Två terminers heltidsstudier (40 p) vid högskolan / . Kursen är förlagd till Flygteknikcentrum vid Hässiö flygplats i , där eleverna har tillgång till moderna lokaler och hangarer med god tillgång till övningsutrustning. Behörighetskrav för tillträde till kursen är dels allmän behörighet för högskolestudier, dels fullständig studiekurs på tvåårig fordonsteknisk linje, gren för flygmekaniker. Alternativ II: Ettårig påbyggnadskurs på tvåårig fordonsteknisk utbildning, gren för flygmekaniker. Anordnas bl.a. vid gymnasieskolan i . Den teknologiska utvecklingen inom flygindustrin går snabbt. I flygplanen ingående system blir alltmer komplexa. Detta innebär att kraven på flygteknikerna ständigt förändras och ökas. Därför borde starkt övervägas att ge fördjupad utbildning för morgondagens flygtekniker. En allmän linje på högskolenivå omfattande minst 60 poäng borde inrättas. Denna förlängda och fördjupade utbildning bör placeras vid högskolan /och förläggas till Flygteknikcentrum vid Hässiö flygplats. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag på förlängd och fördjupad flygteknikerutbildning enligt vad som anförts i motionen.
mot · GC02Ub614 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub614 Anslaget för lokala linjer och fristående kurser Under punkt D 12 i bilaga 10 () till budgetpropositionen utgår anslag till lokala och individuella utbildningslinjer samt fristående kurser vid de statliga högskoleenheterna inom verksamhetsområde. Det är viktigt att på olika sätt öka tillgängligheten för högskolestudier. Eftersom ungdomskullarna nu börjar minska är det väsentligt att kunna satsa mer på vidareutbildning och återkommande utbildning för vuxna. Med undantag av speciella satsningar, t.ex. som delar av Bergslagspaketet, sker i huvudsak en procentuell uppräkning av anslaget i förhållande till respektive högskolas tidigare anslag. Genom denna uppräkningsmetod växer egentligen skillnaden mellan de större och de mindre högskolornas resurser. Det finns istället enligt min mening skäl för att anslaget, och i vart fall anslagsökningarna, borde främst ställas i relation till respektive läns befolkningstal men även till de särskilda behov som kan finnas i vissa län. Av budgetpropositionen framgår exempelvis att högskolan i / endast får av anslaget men har av landets befolkning. har också betydligt under riksgenomsnittet vad gäller högskoleutbildade personer och dessutom en svagare befolkningsutveckling än något annat län, varför vuxenutbildningsbehovet är stort. Det vore önskvärt att nämnda anslag i högre grad fördelas i förhållande till respektive läns befolkning, vilket enligt min mening bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om principer för fördelning och uppräkning av anslaget för lokala och individuella linjer samt fristående kurser. 1 1988/89.
mot · GC02Ub616 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda s) Yrkesteknisk högskoleutbildning I finns 30 platser på linjen för industriell teknik med inriktning mot elektronikproduktion. Det finns behov av en utökning av verksamheten genom inrättande av 30 platser med inriktning mot verkstadsteknisk automation. Motiven för en utökning är många: - UHÄ (se rapport 1986:36) bedömer att tre grupper å 30 elever är en lämplig volym på varje utbildningsort. Därmed kan eleverna tas in varje termin, i stället för var tredje som blir fallet när det bara finns en grupp. har emellertid bedömt att redan en utökning med 30 platser i skulle innebära att behovet av arbetskraft tillgodoses och att en fullvärdig utbildningsenhet skapas. - Inom finns en stor verkstadsteknisk industri. Automationsprocessen gör stormsteg inom denna industri. 1 finns dessutom verkstadsindustri med personal, som kan delta i uppbyggnaden av linjen. Utbildningens kvalité garanteras dessutom då det finns kompetens inom () samt inom i (ITU). - Inom området Drag byggs för kommunens räkning ändåmålsenliga lokaler för högre teknisk utbildning. Här finns goda möjligheter att lösa lokalfrågan. Vad gäller utrustning fordras en viss komplettering, även om samordning är möjlig med AMU, Ebersteinska gymnasiet samt . Drag ligger för övrigt inom det riksunika industrilandskapet i , som med bevarande av den gamla industrimiljön håller på att förvandlas till ett modernt utbildnings- och utvecklingsområde. - UHÄ har i sin anslagsframställning 1988/89 föreslagit att linjen för industriell teknik skall utökas med 30 platser. UHÄ understryker de möjligheter till samutnyttjande och samordning som finns i . Förslaget har getts högsta prioritet av samtliga YTH-utbUdningar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om linjen för industriell teknik i . () ()
mot · GC02Ub617 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda s) Hälso- och sjukvårdslinjen Sedan den s.k. Vård-77 reformen genomfördes utbildas sjuksköterskor genom en tvåårig högskoleutbildning, hälso- och sjukvårdslinjen. Utbildningen bygger på gymnasieskolans likaledes tvååriga vårdlinje. Vårdlinjen är alltså den huvudsakliga rekryteringsbasen för sjuksköterskeutbildningen. Ungdomar som genomgått annan gymnasieutbildning kan emellertid också vinna inträde på hälso- och sjukvårdslinjen. Då måste de dock först genomgå en ettårig kompletteringsutbildning. Efter genomgången sådan utbildning är de inte garanterade plats på hälso- och sjukvårdslinjen utan måste söka i vanlig ordning. Alltsedan förändringen av sjuksköterskeutbildningen har antalet sökande till denna sjunkit kraftigt. Så är också fallet vad avser sökandefrekvensen till gymnasieskolans vårdlinje. Ungdomskullarna har visserligen minskat men inte i sådan omfattning som svarar mot det minskade intresset för berörda vårdutbildningar. Erfarenheter från landstingens vårdhögskolor har visat att man med gällande utbildningssystem fått minskade möjligheter att erbjuda vårdutbildning till stora grupper ungdomar, som genomgått teoretiska linjer inom gymnasieskolan. Landstingen har också påtalat behovet av en treårig sammanhållen vårdutbildning för dem som genomgått en teoretisk gymnasielinje eller motsvarande. pågår försök i ett antal landsting med just en treårig hälsooch sjukvårdslinje. Försöksverksamheten har framför allt förlagts till orter med särskilt allvarlig brist på sjuksköterskor. Utbildningen har dessutom inriktats mot de områden inom sjukvården där bristen är som kännbarast, nämligen t.ex. psykiatri, onkologi och operation. har begärt att få delta i ovan nämnda försöksverksamhet och då med 30 nybörjarplatser . Utbildningen skulle förläggas till . Något förslag om detta återfinns emellertid inte i budgetpropositionen. Inom pågår bl.a. planeringsarbete för en ny thoraxkirurgisk klinik. Denna kräver kvalificerad personal. Också i övrigt är sjuksköterskebehovet stort. Erfarenheten från orter där 120 poängs-utbildningen genomförts är att sökandeantalet är betydligt större till denna utbildning än till den reguljära, kortare utbildningen. Den längre utbildningen ger alltså bättre möjligheter att trygga försörjningen med sjuksköterskor. Vi motionärer anser att försöksverksamhet med den treåriga hälso- och sjukvårdslinjen bör utökas och komma till stånd i bl.a. . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om etablering av försöksverksamhet med treårig hälso- och sjukvårdslinje. () () 1988/89 Ub617
mot · GC02Ub619 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub619 av () forskning om Universitets- och högskoleämbetet avlämnade 1988 som avslutning på ett antal utredningar ett förslag till regeringen avseende hur frågan om den forsknings- och undersökningsverksamheten i skall lösas . Detta förslag baseras bl. a. på regeringsdirektiv om resurskoncentration och skall resultera i organisation av tre institut med ansvar för verksamheten inom var sitt geografiskt område. Dessa institut kommer att ha sina centra vid respektive , och . Instituten skall sedan utnyttja befintliga resurser inom sina verksamhetsområden för fullgörande av sina åligganden. För läns och högskolas del innebär detta att högskolan kan bli en del inom baslaboratoriet i , som sorterar under och som har ansvar för vattenområdet från till Limhamnströskeln. Som en forsta insats skulle tillföras den forskningen vid . I partimotion anslås till den forskningen vid universiteten i , och . bör av detta tillföras det belopp på som ursprungligen planerades för att utveckla den viktiga forskningen om miljön i södra . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör tillföras för marin forskning. fl 1988/89.
mot · GC02Ub620 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub620 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo796 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fasta resurser till forskningsstationerna och . () () ()
mot · GC02Ub621 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub621 av m. fl. (c) Utbildningen och regionalpolitiken Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:A435 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildningsväsendets utformning och inriktning för den regionala utvecklingen, 2. att att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av vidareutbildning på mellannivå av ingenjörer, tekniker och ekonomer för den regionala utvecklingen, 3. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de små högskolornas uppbyggnad, utformning och inriktning med avseende på den regionala utvecklingen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskningens inriktning vid de mindre högskolorna, 5. att för /90 beslutar att anvisa ett reservationsanslag om för breddning och utbyggnad av mindre högskolor i regionalt utsatta regioner i enlighet med vad som anförs i motionen (nytt anslag). , (c) () () () () ()
mot · GC02Ub622 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub622 av m. fl. (fp) Den forskningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo799 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av den forskningen. () () () () () () ()
mot · GC02Ub623 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub623 av m. fl. (fp) centra vid vissa universitet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:J0801 hemställs att under anslag D23. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna för /90 anslår 14 milj. kr. mer än regeringen föreslagit att fördelas med 12 milj. kr. för att tillskapa centra vid universiteten i , och samt 2 milj. kr. till den forskningen vid . () () ()
mot · GC02Ub624 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub624 av och (båda c) Den forskningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo803 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående prioritering av svensk havsmiljöforskning, 2. att anslår ytterligare 18 milj. kr till UHÄ, utöver regeringens förslag för till- och utbyggnad av och Askölaboratoriet.
mot · GC02Ub626 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub626 av () / Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A437 hemställs 1. att beslutar att högskolan i /byter namn till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lantmäteriutbildning vid högskolan i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundskollärarutbildning i .
mot · GC02Ub627 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub627 av och (båda fp) Utbildning i alternativa metoder till djurförsök Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo536 hemställs att beslutar att utbildning i alternativa metoder till djurförsök införs i universitetens grund- och forskarutbildning på medicinska och biologiska linjer.
mot · GC02Ub628 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub628 av m. fl. Ett marinekologiskt laboratorium i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo261 hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med syfte att undersöka förutsättningarna för inrättande av marinekologiskt laboratorium i . () ()
mot · GC02Ub631 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub631 av m.fl. (m, c) Högskoleutbildningen inom det systemvetenskapliga området Den snabba utveckling som kännetecknar ADB-området ställer stora krav på näringslivet och inom förvaltningen på förmåga att snabbt anpassa sig till nya förutsättningar. Livslängden hos nya tekniker och hos specialkunskaper tenderar att bli allt kortare. Att följa med i denna utveckling är ett överlevnadsvillkor för många företag. Detta kräver tillgång till personal med gedigna grundkunskaper. Därför måste ställas stora krav på undervisningsväsendets förmåga att förse arbetsmarknaden med utbildning av hög kvalitet och aktualitet. Undervisningsväsendet måste också fungera på ett sådant sätt att anpassning till nya förutsättningar är möjlig. Det innebär i praktiken att ADB-utbildningen fortlöpande måste ses över och utvecklas. Det är mycket angeläget att möjliggöra utbildning i databehandling och informationsteknologi inom olika delar av högskoleutbildningen. Den framtida arbetsmarknaden kommer att efterfråga personer med kombinerade kunskaper i t.ex. ekonomi, administration, statistik och databehandling. Ett väsentligt inslag i denna utbildning är att förse högskolorna med riklig tillgång till datorkapacitet. Systemvetenskapliga linjen är den viktigaste högre utbildningen för administrativt inriktat arbete inom dataområdet. Det är från systemvetenskaplig linje som en allt större del av systemerare, projektledare och utredare kommer att hämtas. För den framtida utvecklingen är dessa yrkeskategorier av en avgörande betydelse. Särskilt viktigt är det att utbilda om systemteknik och om relationerna teknik, människa och samhälle. Här ställs stora krav på kvaliteten i utbildningen likväl som inom vissa specialområden som systemutformning, systemförvaltning och datakommunikation. Vi förordar därför dels en kvalitetshöjning genom ökad per capita-tilldelning, dels att tillgången på teknisk utrustning skall vara tillräcklig, dels att den systemvetenskapliga linjen förlängs från att vara treårig till att vara fyraårig. Förslagen bör finansieras genom omfördelning av medel inom berörda anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den systemvetenskapliga linjen, utbildningsfrågor och dess finansiering. () () 1988/89 Ub631
mot · GC02Ub640 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub640 av () Undervisningen i klinisk mykologi Svamporganismer och de produkter som dessa bildar kan orsaka en mångfald olika sjukdomstillstånd hos människan. De inkluderar ytliga och djupa infektioner, ospecifika och specifika (immunologiska) överkänslighetsreaktioner samt akuta och kroniska förgiftningar (mykotoxikoser). Primärt smittofarliga svamporganismer (Histoplasma, Coccidioides) utgör ett ständigt infektionshot för miljontals människor i lokalt begränsade områden i världen, andra smittofarliga svamporganismer (dermatofyter) med global spridning ger upphov till ytliga hudinfektioner. S. k. opportunistiska (= villiga till anpassning) svamporganismer (Candida, Aspergillus) orsakar i ständigt ökande frekvens ytliga och djupa livshotande infektioner hos personer, som har lokala eller generella defekter i immunförsvaret. Personer som i arbetslivet exponeras för höga halter av svamporganismer och deras produkter sensibiliseras och drabbas av immunologiska överkänslighetsreaktioner. Personer med medfödd benägenhet för immunologiska överkänslighetsreaktioner som i inomhusmiljö exponeras för mögelföroreningar sensibiliseras och utvecklar mögelallergiska reaktioner. Personer som på grund av svåra underliggande sjukdomar (cancer, AIDS) eller behandlingen (cytostatika, transplantation) därav har nedsatt infektionsförsvar är ständigt ökande riskgrupper inom den moderna medicinen, som drabbas av svåra och livshotande sjukdomstillstånd. Eftersom svampsjukdomar inducerar ett brett spektrum av sjukdomstillstånd utgör dessa ett expanderande diagnostiskt och terapeutiskt problem för många medicinska discipliner. Såväl diagnos som behandling av svampsjukdomar är dokumenterat svår och kräver omfattande laboratoriediagnostisk hjälp. Problematiken fördjupas av att kunskap om de sjukdomar som svamporganismer inducerar på människan är bristfällig i läkarkåren på grund av en obetydlig undervisning i klinisk mykologi under primär- och vidareutbildningen av läkare. Det är därför viktigt att undervisningen i klinisk mykologi under primär- och vidareutbildningen av läkare radikalt förbättras. fl 1988/89. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad undervisning i klinisk mykologi under primär- och vidareutbildningen av läkare. 1988/89 Ub640
mot · GC02Ub641 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub641 av och (båda fp) framtid vid är en unik tillgång för svensk forskning och svenskt samhällsliv i övrigt. Arkivet innehåller tidningsklipp i politiska, sociala, ekonomiska och kulturella ämnen, utrikesmaterial, intervjuer, ledarartiklar m. m. . Sedan starten har man strävat efter att på ett heltäckande sätt dokumentera hur svenska tidningar skildrat och kommenterat alla väsentliga inslag i samhällsutvecklingen samt i det internationella skeendet. F. n. klipps 46 tidningar . Ett stort antal uppsatser, avhandlingar och böcker grundas på material från pressarkivet. Antalet besökare uppgår till 5 600 , varav de flesta återkommer i samband med arbetet på olika forskningsprojekt. Antalet besök är alltså väsentligt högre. låg ursprungligen under statsvetenskapliga institutionen vid . är arkivet en avdelning under universitetsbiblioteket. Trots arkivets mycket stora betydelse är dess framtid osäker. har man alltmer inriktat sig på att betjäna landet i dess helhet, vilket bl. a. tagit sig uttryck i att man f. n. genomför ett datoriseringsprojekt. Arkivet kommer därmed att bli lättillgängligt inte bara för forskare i hela landet, utan också för organisationer, företag och andra som behöver hjälp av olika slag. Någon motsvarighet till pressarkivet i finns inte på andra håll i landet, och det är mot den bakgrunden knappast rimligt att arkivet enbart skall finansieras inom ramen för universitets budget. Ett visst ekonomiskt tillskott kan givetvis påräknas genom att alltfler utanför eller den akademiska världen kan förutses utnyttja arkivets tjänster. Men det lär inte förslå i längden. F. n. är pressarkivets ekonomiska framtid tryggad endast fram till och med juni månad 1990. Att därefter driva verksamheten vidare med hjälp av mindre anslag av engångskaraktär torde knappast vara möjligt. Det är därför av stor vikt att frågan om arkivets ekonomiska framtid får en tillfredsställande lösning i samband med det riksdagsbeslut som skall tas med anledning av den forskningspolitiska proposition som väntas 1990. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ekonomiska garantier för pressarkivets fortsatta verksamhet. 1988/89 Ub641
mot · GC02Ub642 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub642 Forskningen i medicinsk mykologi Svamporganismer och de produkter som dessa bildar kan orsaka en mångfald olika sjukdomstillstånd hos människan. De inkluderar ytliga och djupa infektioner, ospecifika och specifika (immunologiska) överkänslighetsreaktioner samt akuta och kroniska förgiftningar (mykotoxikoser). Primärt smittofarliga svamporganismer (Histoplasma, Coccicioides) utgör ett ständigt infektionshot för miljontals människor i lokalt begränsade områden i världen, andra smittofarliga svamporganismer (dermatofyter) med global spridning ger upphov till ytliga hudinfektioner. S. k. opportunistiska (=villiga till anpassning) svamporganismer (Candida, Aspergillus) orsakar i ständigt ökande frekvens ytliga och djupa livshotande infektioner hos personer med förvärvade lokala eller generella defekter i immunförsvaret. Personer som i arbetslivet exponeras för höga halter av svamporganismer och deras produkter sensibiliseras och drabbas av immunologiska överkänslighetsreaktioner. Personer med medfödd benägenhet för immunologiska överkänslighetsreaktioner som i inomhusmiljö exponeras för mögelföroreningar sensibiliseras och utvecklar mögelallergiska reaktioner. Personer som på grund av svåra underliggande sjukdomar (cancer, AIDS) eller behandlingen (cytostatika, transplantation) därav har nedsatt infektionsförsvar är ständigt ökande riskgrupper inom den moderna medicinen som drabbas av svåra, livshotande sjukdomstillstånd. De mykologiska sjukdomarna utgör ett diagnostiskt och terapeutiskt problem, som kräver utveckling av nya metoder och medel. Det är därför förvånande att det i saknas en organiserad grundforskning och tillämpad forskning i medicinsk mykologi vid landets universitet. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt och en ändring måste till stånd så att vi får en organiserad grundforskning och tillämpad forskning i medicinsk mykologi vid våra universitet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organiserad grundforskning och tillämpad forskning i medicinsk mykologi.