mot · GC02Kr236 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr236 av m. fl. I denna partimotion framlägger förslag dels om förstärkning av Radio-koncemens ekonomi och dels om regler för en television på regional och lokal grund. föreslår att en av de två TV-kanalema öppnas för reklam. Reklamintäkterna skall komma hela till del och således användas för att utveckla lokalradion, riksradion och utbildningsradion förutom att televisionens förutsättningar att klara en hårdnande internationell konkurrens förbättras. kräver att frågan nu utreds med sikte på att förelägga förslag . Reklamsändningarna bör starta den 1 januari 1991.1 motionen kräver också att rationaliseringsarbetet inom koncernen fortsättes. kräver vidare i motionen en parlamentarisk utredning som skall utarbeta regler för television på regional och lokal grund vilken använder sig av det frekvensutrymme som tilldelats för markbundna sändningar. Dessa regler skall ha en sådan utformning att framväxten av decentraliserad TV-produktion främjas. Det växande internationella utbudet kan därigenom balanseras av ett lokalt utbud. Försöksverksamhet inom ramen för utredningens arbete bör inledas på och i ytterligare tre till fyra regioner. kommer att i kommittmotioner och enskilda motioner ta upp andra aktuella mediefrågor. Utvecklingen på TV-området är mycket dynamisk. Det monopol som innehar för eterdistribuerad TV har i praktiken brutits genom att satellit- och kabeldistribuerad television nu når allt fler. torde mer än en halv miljon hushåll nås av kabel-TV. Utbyggnaden är emellertid mycket ojämnt fördelad över landet. I exempelvis och är hushållstäckningen för kabel-TV nu vilket får anses innebära att mediet spelar en avsevärd roll i den totala mediabilden på respektive ort. En av orsakerna till den allt snabbare utbygganden av kabel-TV är att en svenskspråkig kanal numera finns att tillgå i form av TV3. Denna kanal har utan tvekan etablerat sig i människors medvetande och i den svenska fl 1988/89. En serie tvister med om sändningsrättigheter (, tennismatcher och ) har givit kanalen en betydande uppmärksamhet. Den nya medeleffektsatelliten som sändes upp kommer att distribuera . Härigenom förväntas den svenska marknaden för parabolantenner att växa kraftigt. Genom en förhållandevis liten () antennanläggning till relativt lägre pris () kommer ca dussinet TV-kanaler att kunna tas emot från denna satellit. Den snabbt förändrade situationen har också ställt krisläge i blixtbelysning. Detta public serviceföretag möter ständigt växande svårigheter att klara det uppdrag att erbjuda en television i allmänhetens tjänst som riksdagsbeslut och avtal med staten förutsätter. Den nya organisation som gäller som en följd av riksdagsbeslut har inte på något avgörande sätt förändrat situationen. Den främsta orsaken härtill är att riksdagbeslutet inte innebar någon långsiktig lösning av finansieringsproblem. Tydliga kristecken är att SR vid flera tillfallen missat de svenska sändningsrättighetema till intressanta idrottsevenemang. Ett annat kristecken är att sponsringen nu sker i allt mer öppna former. Det är uppenbarligen också så att sändningar av idrottsevenemang är beroende av att delfinansiering genom smygreklamförsäljning kan åstadkommas. Vid sändning av en engelsk ligamatch är det inte ovanligt att uppåt tjugotalet svenska företag annonserar efter planens sidor. Där förekommer ofta reklam också för produkter och tjänster som enbart kan förväntas ha svenska köpare (, , Socialdemokratiska A-lotteriet, m. En annan besvärande omständighet i den svenska mediapolitiken är den passivitet. Det finns inget beredningsarbete i regeringkansliet med sikte på att gripa sig an de problem som verkar alltmer uppenbara för allmänheten. behöver ett väl fungerande public-serviceföretag för radio och television. Det är först genom ett sådant företag som det är möjligt att tillgodose övergripande mål och behov. Hit hör ett ansvar att bevaka och tillgodose hela landets önskemål och ett ansvar att tillgodose minoriteters intressen. Ett särskilt ansvar finns också vad gäller opinionsbildningen. kan och får inte vara ensidigt beroende av reklamfinansiering. Enligt mening måste nu frågan om lösning av finansiella kris ges högsta prioritet. Kostnadsutvecklingen är som ovan visats ogynnsam. Det finns konkurrenter som bjuder högre när rättigheter skall köpas. får också allt svårare att kunna erbjuda svensk gestaltande produktion av god kvalitet. Det kulturpolitiska ansvar som företaget har blir allt svårare att fullgöra. som kostnadsutvecklingen är ogynnsam uppvisar intäktssidan en sviktande utveckling. Avgiftssystemets konstruktion innebär att intäkterna har ökat kraftigt till följd av bättre hushållstäckning först för TV som sådan och därefter för färg-TV. har nästan alla hushåll färg-TV vilket Mot. 1 ger en stagnationseffekt på intäktsutvecklingen. vill medverka till att säkerställa en långsiktig finansieringslösning för . Utbudet av svensk kvalitetsproduktion på TVområdet måste garanteras i ett läge när distributionen av internationell TV ökar dramatiskt. Mot denna bakgrund vill föreslå följande åtgärdsprogram: TV-avgiften ges en nivå så att en betydande del av publicserviceföretagets finansiering långsiktigt kan säkerställas. Reklam införes i en av två kanaler. Rationaliseringsarbetet inom koncernen måste fortsätta med syfte att möjliggöra en successiv förnyelse av medarbetarstaben och vidgat ianspråktagande av frilansmedarbetare. Ifråga om ianspråktagande av reklamintäkter och därav föranledda utvecklingsinsatser bör följande gälla: En parlamentarisk utredning tillkallas för att i detalj utforma de regler som skall ligga till grund för denna finansiering. Förslag till erforderliga justeringar av aktuella lagar och avtal föreläggs . Reklamsändningama bör börja . Därmed ges god tid för förberedelser. Tänkbara reklamköpare kan också budgetera denna typ av reklam på ett sådant sätt att inverkan på exempelvis dagspressreklamen kan minimeras. Reklamen ska ligga i block och naturliga avbrott. Den får inte bryta program. Etiska riktlinjer bör finnas. Reklamutbudet i TV bör följa strängare regler än som gäller för pressen. Reklam som intäktskälla skall enbart vara ett komplement till nuvarande finansiering. Ett särskilt företag inom SR-koncemen bör få ansvaret för försäljning och sändning av reklamen. Eventuellt kan det bildade dotterföretaget för uppbörd av TV-avgift även anförtros handhavandet av denna finansieringskälla för koncernen. I anslutning till att åtgärder vidtas för att säkerställa framtida finansiering bör en översyn göras av resursfördelningen inom koncernen. Bland annat måste verksamheten i TVdistrikten förstärkas. Inriktningen bör vara att av de medel som tilldelas televisionen skall slussas till vars verksamhet bygger på distrikten. Riksradions distriktsorganisation måste förstärkas och dess uppgifter vidareutvecklas. Detta utvecklas i en särskild kommittémotion från . Radio och television i allmänhetens tjänst skall spela en betydelsefull roll för utbildning och folkbildning. En framtida resursförstärkning måste därför komma också Utbildningsradion till del. Intäktsförstärkningen bör även användas för en kraftfull satsning på lokalradion. I ett läge där lokalradion förfogar över ett eget distributionsnät FM4 är det angeläget att höga ambitioner ifråga om såväl kvantitet som kvalitet kan utvecklas. Television på regional och lokal grund har i internationella frekvensöverenskommelser tilldelats utrymme för markbundna sändningar av TV i sådan omfattning att det är möjligt att bygga ut såväl ett tredje som ett fjärde rikstäckande nät. Därtill kan ytterligare lokala sändare byggas i vissa områden. Det framtida utnyttjandet av dessa ytterligare sändningsmöjligheter bör bedömas ur ett övergripande kultur- och mediepolitiskt perspektiv. Det kan då enligt mening konstateras att utvecklingen på medieområdet just nu går i riktning mot att nationell och flemationell täckning för TV-kanaler nås genom att utnyttja satellittekniken. På samma sätt kan en lokal täckning nås genom kabeltekniken. Denna är emellertid till sin kararktär sådan att endast tätorter av någorlunda storlek kommer ifråga för utbyggnad. Småorter och glesbygder kommer sannolikt inte att nås av lokala TV-sändningar med denna teknik. Enligt mening är det angeläget att regler nu tas fram som möjliggör ianspråktagande av de sändningsutrymmen som inte utnyttjas. Ur allmänkulturell synvinkel är det därvid angeläget att dessa regler får en sådan utformning att framväxten av decentraliserad TVproduktion främjas. Det växande internationella TV-utbudet kan därigenom balanseras av ett lokalt utbud. Fristående TV-sändningar bör grundas på någon form av statlig koncession. En helt fri etablering är inte möjlig eftersom det ändå rör sig om ett begränsat antal sändningmöjligheter. Det är angeläget att frågan om utformningen av lämpliga koncessionsregler utreds. Den ovan nämnda utredningen om finansieringen av SR-koncemen kan lämpligen ges i uppdrag att utforma förslag till sådana regler och initiera en försöksverksamhet med television på regional och lokal grund. Enligt mening bör därvid bl. a. följande riklinjer ligga till grund: Koncessioner bör ges på en regional eller möjligen lokal grund. Projekt som ger god geografisk täckning bör ges företräde. Ingen intressent bör ha en dominerande ställning i företag eller projekt som får koncession. Projekt där ideella organisationer, folkbildningsorganisationer, högskolor, ortspress eller andra bärare av allmänna intressen medverkar bör ges företräde. Koncession bör vara tidsbegränsad. Det bör vara tillåtet för regionala/lokala TV-företag att samverka för att erbjuda ett allsidigt programutbud och längre sändningstid. Framtida finansieringsformer prövas inom utredningens ram. För att vinna erfarenheter av vilka möjligheter en regional eller lokal etersänd TV kan erbjuda bör som ett led i själva utredningsarbetet försöksverksamhet kunna inledas. Det har redan tidigare uttryckts intresse att på starta TV med denna inriktning. Ytterligare 3 4 försöksprojekt bör kunna ingå som ett led i utredningsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning samt förslag om kompletterande finansiering av genom reklam i en av TV-kanalerna från enligt de riktlinjer som anges i motionen, [att hos regeringen begär utredning och förslag syftande till försöksverksamhet med TV-verksamhet på regional och lokal grund enligt de riktlinjer som anges i motionen.1] () () () () () () 1 1989/89: K410