ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02K320 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K320 Personundersökning vid val av justitieombudsman justitieombudsmän utses och väljes av på förslag av JO-delegation. Ämbetet ställer ytterst stora krav på sina innehavare. Enligt min uppfattning är det rimligt att en kandidat till underkastas en personundersökning av ungefär samma slag som vid anställning av personal inom säkerhetstjänsten i riket. Det måste anses rimligt att JO-delegationen bl.a. undersöker om en kandidat blivit åtalad och fälld i brottmål. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger JO-delegationen i uppdrag att företa personundersökning, innan man föreslår en kandidat till posten som justitieombudsman eller chefsjustitieombudsman.
mot · GC02K321 · 1989-01-25 00:00:00 — av Hans Nyhage (m) Grundförhållandena för riksbyggnaderna på I motion 1987/88:K314 aktualiserade jag frågan om grundförhållandena för riksbyggnaderna på . Vid motionen var fogat ett material, som var sammanställt av fil. , i vilket fanns redovisat en rad uttalanden och påpekanden från sakkunnigt håll rörande byggnadernas grundförhållanden och sprickbildningar m.m. Eftersom jag ansåg materialet vara av synnerligen allvarlig karaktär, var det enligt min mening angeläget med en noggrann bedömning av de påtalade bristerna och förhållandena. Detta borde ske genom en särskild utredning. Motionen remitterades till (), varifrån uppgifter inhämtades från . Uppgifterna redovisades i form av en skrivelse - med en bilaga - från . I denna skrivelse hävdades, att den kontroll gör av byggnaderna inte visar några tecken på rörelser som ger anledning till oro för byggnadernas beständighet. Vad redovisar är ingenting nytt - så har det hetat under en följd av år. Faktum kvarstår emellertid att det bland expertisen på området också finns andra och motsatta meningar om hur det verkligen förhåller sig. Frågan är alldeles för allvarlig för att synpunkter och påpekanden från personer med stor kunnighet och erfarenhet skall kunna viftas bort som rent nonsens. I skrivelse heter det bl.a.: Ingen av de personer som uttalat sig är fackmän på områdena byggnadsstatik eller geoteknik. Således är de inte kompetenta att uttala sig, vilket skulle bevisas! Vad de med egna ögon kunnat se och iakttaga, vad de kunnat mäta och kontrollera, vad de kunnat konstatera verkligen har inträffat är bara inte sant! I sanning en häpnadsväckande argumentering! Eftersom det har gått prestige i ärendet, vilket skrivelse i så förödande hög grad vittnar om, är det nödvändigt att en opartisk utredning kommer till stånd med uppgift att klarlägga och redovisa de rörande riksbyggnaderna påtalade förhållandena samt lämna förslag på eventuellt nödvändiga åtgärder. I sammanhanget vill jag också hänvisa till vad anförde beträffande vattennivån under i sitt betänkande 1987/88:31, nämligen: blir det - som tidigare redovisats för - sannolikt nödvändigt att höja vattennivån under . Planer för erforderliga åtgärder finns utarbetade (se bilaga 2)." I den angivna bilagan finns inga kostnadsberäkningar redovisade. Det vore enligt min mening värdefullt med en sådan redovisning. åt förvaltningskontoret att lämna denna redovisning, varvid skall Mot. redovisas en jämförelse med de kostnader, som en grundförstärkning K321 genomförd i ombyggnadsskedet hade betingat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att beslutar att den i motionen angivna utredningen angående riksbyggnaderna på skall tillsättas, 2. att beslutar om en redovisning av kostnadsberäkningarna för en höjning av vattennivån under i enlighet med vad som anges i motionen. Hans Nyhage (m)
mot · GC02K322 · 1989-01-16 00:00:00 — av (vpk) Praktik inom den offentliga sektorn för ledamöter Stora delar av den offentliga sektorn går på knä. Personalen räcker inte till. Arbetstiderna är splittrade, lönerna låga och arbetsmiljön sliter ut människor . Det finns inga vikarier att få tag på, avdelningar hålls igång med halv personalstyrka eller stängs igen. Det pågår en allt hårdare utsugning av människor som arbetar med andra människor. Några av de mest utsatta områdena finns inom de kvinnodominerade yrkena. Personalen inom sjukvård, hemtjänst, barnomsorg och inom socialtjänst och missbruksvård är oftast kvinnor. har givit ut en rapport som visar att landstingsanställda kvinnor som tillhör är hårdare belastade på sina jobb än någon annan grupp på arbetsmarknaden. Kvinnorna utgör det nya proletariatet i samhället. Med detta följer också att traditionella kvinnoyrken har de lägsta lönerna på hela arbetsmarknaden. Ett arbete inom vård och omsorg anses inte lika mycket värt som ett arbete inom t.ex. industrin. Någon objektiv, rationell bedömning ligger inte bakom dessa löneskillnader. Kvinnor är utsatta för kollektiv lönediskriminering. De satsningar som görs koncentreras till olika höglönegrupper, t.ex. marknadsanpassning av chefslöner. Ett lönetak fastställs för offentligt anställda till , medan övriga i samhället beräknas få i budgetpropositionen. Det är exempel på åtgärder som förstärker skillnaderna mellan män och kvinnor och som tydligt visar på den manliga maktstrukturen i samhället. Eftersom kvinnojobben till största delen finns inom den offentliga sektorn, som är ett samhälleligt ansvar, så borde det vara enkelt att ändra på dessa sneda förhållanden. För att eliminera risken att politiker inte har kännedom om den offentliga sektorns kvinnodominerade områden, borde därför samtliga riksdagsledamöter under varje mandatperiod göra en månads praktik inom områdena grundskola, hemtjänst, sjukvård, barnomsorg eller missbruksvård. Naturligtvis måste man nogsamt se till att inte verksamheten blir lidande och att ansvarig personal finns till hands, men det är min övertygelse att förståelsen för dessa områden skulle öka liksom förutsättningarna att förändra verksamheterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppmanar samtliga riksdagsledamöter att under varje mandatperiod genomföra en månads praktik inom något av områdena grundskola, hemtjänst, sjukvård, barnomsorg eller missbruksvård.
mot · GC02K323 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89: K323 av () Användningen av lokaler inbjudan till riksdag skapade ett antal problem av principiell räckvidd. I motion av () har ett av dessa påtalats, nämligen att besöket ledde till brott mot offentlighetsprincipen på grund av de extraordinära säkerhetsaspekterna. Ytterligare problem som säkerhetsåtgärderna åstadkom måste beaktas. Icke svenska säkerhetsmän fullgjorde säkerhetsuppdrag i riksdag. Dessvärre hände det att dessa män av främmande nationalitet försökte hindra ledamöter att fritt röra sig i huset. Det utgör ett brott mot den svenska suveräniteten att personer av främmande nationalitet - om inte uttryckligen så underförstått - ges sådana befogenheter i riksdag. På det sätt som riksdag utnyttjades i samband med besök skadades den svenska anseende inåt mot de egna medborgarna och utåt mot andra länder. riksdag skall inte användas för den typ av utspel som Arafatbesöket utgjorde. Om regeringen finner det förenligt med sin politik och svensk neutralitetspolitik att oombedd ta på sig en "mäklarroH i en utomordentligt känslig fråga, är detta regeringens sak. som institution skall inte dras in i denna process. Att regeringens handlingar även i detta fall skall kunna granskas av i andra sammanhang är en helt annan fråga. Motiveringarna för att presskonferens förlädes till under sessionstid lär vara att ansågs lämpligt ur säkerhetssynpunkt. Om denna synpunkt är den officiella undandrar sig min bedömning, eftersom det brev jag tillställde talmannen aldrig besvarats. Vilka andra ändamål kan möjligen tas i anspråk för under sessionstid? Hur skall riksdagsarbetet under sådana förhållanden organiseras? Hur överensstämmer en sådan ordning med RF 1 kap 4§ och 6§? Hur det än förhåller sig kan aldrig säkerhetssynpunkter av nu nämnt slag få utgöra motiv för den nu påtalade användningen av . K'V2'1 Med hänvisning till vad som ovan anförts yrkar jag att uttalar att inte under pågående sessioner får nyttjas för den typ av politiska utspel som påtalats i motionen.
mot · GC02K325 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K325 Vissa saker är så självklara att de inte behöver motiveras, skrevs det en gång i en motion. Dit hör att , den första statsmakten, först av alla bör få ta del av budgetpropositionen. Med stöd av det anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att ledamöter först av alla bör få ta del av budgetpropositionen.
mot · GC02K326 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89 :K326 m.fl. (mp) Jämställdhet i politiken För att målet om jämställdhet mellan kvinnor och män ska uppfyllas, krävs att jämställdhetsfrågor ingår som en naturlig del i den demokratiska processen. Det är viktigt att de politiska partierna som alla driver jämställdhetsfrågor, eller åtminstone säger sig verka för dem, föregår med gott exempel. De flesta politiska partier försöker nu att släppa fram fler kvinnor i politiken. Av 349 ledamöter är 133 kvinnor, dvs. de gröna är det riksdagsparti som har kommit längst i fråga om jämställdhet i med 45 procents kvinnorepresentation. Det är beklagligt att utskott har en tydlig mansdominans bland de ordinarie ledamöterna, utom i social- och socialförsäkringsutskotten. Vi måste alla verka för att nominera ledamöter så att balans kan uppnås. Detsamma skall gälla för val till styrelser och utredningar. Kvinnor och män bör vara lika representerade i alla beslutande församlingar, och ett sätt att påskynda en sådan utveckling är att införa kvotering så att inget kön får lägre representation än . Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sitt stöd till rekommendationen om en 40procentig kvotering mellan kvinnor och män till alla utskott, styrelser och utredningar. Hans Leghammar (mp)
mot · GC02K327 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :K327 Rätt för minoritet i utskott att begära remittering Riksdagsordningen 4:10 stadgar bl.a.: Begär minst en tredjedel av ledamöterna i ett utskott vid behandlingen av ett ärende att upplysningar eller yttrande skall inhämtas från myndighet som avses i första stycket, skall utskottet föranstalta om detta, såvida det icke finner att därmed förenat dröjsmål med ärendets behandling skulle leda till avsevärt men. Utskotten hade när detta skrevs femton ledamöter. Det innebar att fem ledamöter kunde begära att inhämta upplysningar. I praktiken har detta normalt inneburit att t.ex. moderata samlingspartiet tillsammans med ett annat borgerligt parti eller och tillsammans med vpk klarat kvalifikationsgränsen för det angivna minoritetsskyddet. genomdrevs emellertid en höjning av utskottens ledamotsantal till sjutton, utan att några justeringar gjordes i RO 4:10. Resultatet av detta har blivit att skyddet urholkats genom att det numera krävs sex ledamöter för att utlösa minoritetsskyddet. Detta innebär att t.ex. de ovan angivna kombinationerna av partier inte längre räcker till för att använda minoritetsrätten. Det är av största vikt att riksdagsordningen innehåller ett godtagbart minoritetsskydd. Den tidigare ordningen måste anses som ett minimum som urholkats ytterligare. RO 4:10 bör därför ändras genom att kvalifikationsgränsen - en tredjedel av ledamöterna - ändras till en fjärdedel. Härigenom undviks försämringar i det rådande minoritetsskyddet. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att 4 kap. 10 § andra stycket i riksdagsordningen skall ha följande lydelse: Begär minst en fjärdedel av ledamöterna i ett utskott avsevärt men.
mot · GC02K328 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89: K328 av och Hans Leghammar (båda mp) arbetsformer som debattcentrum befinner sig i kris. upplevs ofta som en församling långt från människorna, verkligheten och makten. förekommer att politiska nyheter presenteras i kammaren, sällan deltar statsråden i debatterna, sällan blir det nerv på de färdigskrivna manuskriptens debattscen. Kort sagt: upplevs som tråkig, grå och ointressant. Ett bättre öde är både och de enskilda riksdagsmännen värda. borde vara något annat: landets intressantaste, livligaste och centralaste debattscen. Stället där finansministern presenterar finansplan och budgetförslag i stället för att springa till för att hålla hov bland journalisterna. Riksdagsmännen får läsa om nyheterna i tidningarna, höra om nyheterna i radio och TV. Så får det inte vara! Det är ett förakt mot landets folkvalda. Skall den parlamentariska demokratin överleva måste intresset för öka - och vi riksdagsledamöter måste väcka det intresset. För att komma till rätta med problemen borde mångfald, personligheter, debattlusta och nya partier välkomnas i parlamentet. Inte motarbetas, strömlinjeformas och med alla medel anpassas till gamla former. Demokratin och status som debattscen borde vara viktigare än konservering av gamla former och gamla lösningar. En utredning bör tillsättas med riksdagsledamöter som suttit i i högst en hel valperiod. Utredningens uppgift bör vara att lämna förslag på nya arbetsformer för att förnya och åter göra till ett intresseväckande forum. Till utredningen bör kopplas representanter från partier utanför som nått upp till i föregående val. Med hänvisning till ovanstående yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens ansvar för att delta i arbetet med att göra riksdagsarbetet mer intresseväckande, 2. att beslutar tillsätta en utredning enligt motionens anda som ett led i förnyelsearbetet. Hans Leghammar (mp)
mot · GC02K329 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K329 av m.fl. (vpk) JO-delegationens sammansättning JO-delegation har viktiga arbetsuppgifter. Delegationen har bl a till uppgift att bereda val av justitieombudsmän och att vid behov samråda med . Det borde vara självklart att samtliga partier är företrädda i JO-delegationen. Så sent som till förra yrkade vi på att delegationens sammansättning skulle förändras. avslog vårt förslag. Skälen för att bereda samtliga riksdagspartier representation i delegationen är inte bara principiella utan också praktiska. JO-delegationens beredning av JO-valen har, som inträffad händelse uppvisar, uppenbarligen inte varit så noggrann och omsorgsfull som man har rätt att kräva. Det är ett skäl till att förstärka delegationen genom att kommunisterna och de gröna ges representation i delegationen. I riksdagsordningens tilläggsbestämmelser 8.10 bör därför intas en bestämmelse om att JO-delegationen skall bestå av företrädare för de i representerade partierna. Om detta är möjligt inom ramen för nuvarande angivna antal av sex ledamöter eller om det erfordras ett utökat antal ledamöter får prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser 8.10.1 att JO-delegationen skall bestå av företrädare för samtliga i representerade partier. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) gotab 16748, Slockholm 1989
mot · GC02K401 · 1989-01-12 00:00:00 — av och Hans Leghammar (båda mp) Sekretess vid boklån som helst kan vandra in i svenska bibliotek från gatan och ta reda på vad som lånas. Uppgifter om boklånen är offentliga. Ett banalt örsprång är hemligt, men våra läsintressen är offentliga. Offentligheten värnas av svenska bibliotek. Undersökande medborgare skall kunna ta del av hur myndigheter sköter sin ämbetsutövning. Ofta hjälper just biblioteken till med att leta fram handlingar och ärenden som är offentliga. Biblioteken registrerar lån för att se till att den som lånar lämnar igen sina böcker. På grund av något förbiseende i lagstiftningen är även uppgiften om vem som lånar offentlig. Vi är övertygade om att det enligt den allmänna rättsuppfattningen skall vara låntagarens ensak vad som lånas vare sig det gäller hustrumisshandel, vårdnadstvister eller . Låt boklånandet bli en angelägenhet mellan och den som lånar. Med hänvisning till vad som vi anfört hemställer vi att beslutar om en sådan komplettering av sekretesslagen att uppgifter om boklån sekretessbeläggs. () Hans Leghammar (mp) 1988/89 K401406 1 1988/89.
mot · GC02K402 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:K402 av och (båda c) Skärpt sekretess rörande vapenlicens En domstol beslutade att låta en försäljare av vapenskåp få tillgång till namn och adress på personer som under en viss, ansökt om vapenlicens. Beslutet föranledde kritik från många håll, inte minst från vapeninnehavare som ansåg att uppgiftsutlämnandet medförde uppenbara risker för att deras vapen skulle kunna bli stulna. kan sekretess gälla hos polismyndighet för uppgifter i vapenregister. En förutsättning är att det kan antas att vapen kan komma till brottslig användning om uppgifterna lämnas ut (5 kap. 5 § sekretesslagen). Den nya bestämmelsen i sekretesslagen ansågs således inte tillämplig i det inledningsvis nämnda domstolsavgörandet. Detta är enligt vår mening otillfredsställande, och omfattningen av möjligheterna till sekretess måste utvidgas till att avse också sådana situationer. I den mån det inte redan kan anses ingå vapenutrednings uppdrag att överväga denna fråga bör utredningen ges tilläggsdirektiv av sådant innehåll. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att vapenutredning får i uppdrag att föreslå regler som möjliggör en skärpt sekretess i vapenärenden i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GC02K404 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89:K404 Konkursförvaltares rätt till taxeringsrevisionspromemoria I ett marknadsekonomiskt samhällssystem är det ett naturligt inslag att företag går i konkurs. Det är till och med både fördelaktigt och eftersträvansvärt att företag vars verksamhet inte fungerar företagsekonomiskt avvecklas främst genom ett konkursförfarande. Konkurser kan dock vara förknippade med vissa risker för främst fordringsägarna och samhället. Särskilt gäller detta om de ekonomiska förhållandena i konkursen, alltså tillgångar, skulder och viktiga transaktioner, inte kan klarläggas. Så kan vara fallet om konkursen utgör led i en ekonomisk brottslighet. Konkursförvaltaren innehar en nyckelroll i konkursen. Dennes ställning har stärkts alltmer och utgör numera närmast en offentlig funktion, allt för att bidra till ett rättvist slutresultat av konkursen. Härav följer då att lagstiftaren måste ge konkursförvaltaren reella möjligheter att fullgöra denna sin viktiga uppgift. Grundförutsättningen är att konkursförvaltaren kan skaffa sig största möjliga information om konkursgäldenärens ekonomiska förhållanden. Så kan ske ytterst genom en särskild revision för konkursboets räkning och på dess bekostnad. En genväg är att utnyttja upprättade promemorior vid taxerings- och skatterevision. Men denna väg torde vara stängd genom sekretesslagen (9:2). På denna punkt får sekretesslagen anses både ologisk och orimlig. Lagen bör därför ändras så att konkursförvaltaren ges rätt att ta del av sådana promemorior som företrädare för såväl boet som gäldenären. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om sådan ändring i sekretesslagen 1980:100 att konkursförvaltare får rätt att ta del av taxerings- och skatterevisionspromemorior.
mot · GC02K405 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:K405 av (vpk) m.fl. Personaltidningar inom statliga företag m.m. En levande och välskött personaltidning kan spela en positiv roll för att utveckla företagsdemokratin och kan också väcka intresse utanför företagets egna domäner. Men det förutsätter att tidningen har oberoende och integritet gentemot företagsledningen och inte fungerar som ledningens propagandainstrument. Principen om ansvarig utgivares ställning och oberoende finns reglerad såväl i lag som i praxis. Vi menar inte att en ytterligare lagreglering är önskvärd. Däremot finns det för riksdag och regering anledning att slå fast att normala journalistiska principer skall gälla för de personaltidningar som utges inom den statliga förvaltningen och i de statliga företagen. Tyvärr är långt ifrån alltid så fallet. Ett färskt exempel är förhållandena inom SJ och dess tidning . Den nya generaldirektören för SJ anser att personalen skall lära sig hålla tyst och inte offentligt dryfta missförhållanden och problem inom SJ. Företagets informationsavdelning skall enligt generaldirektören ha som uppgift bl a att tysta personalen. Några kritiska insändare skall inte få publiceras i SJ-Nytt. Chefredaktören för vägrade acceptera munkaveln och avgick. Redaktionen protesterade skarpt mot den nya företagsledningens tidningspolitik. Med anledning av vad som inträffat bland annat inom SJ finns det anledning för att göra följande meningsyttring: De personaltidningar som ges ut av statliga förvaltningar och företag skall ha en i förhållande till förvaltnings- och företagsledning oberoende ställning. En öppen och kritisk debatt är ett omistligt inslag i pressen och måste få komma till uttryck också i nämnda personaltidningar. Kritik mot missförhållanden inom företaget eller förvaltningen får inte censureras av företagseller förvaltningsledningen. Tidningarna skall befrämja arbetsplatsdemokratin. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om personaltidningarna inom den statliga förvaltningen och i de statliga företagen.
mot · GC02K407 · 1989-01-17 00:00:00 — av m.fl. (m) Sekretess i fråga om avvikelse från självdeklaration /89 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk802 hemställs att hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess vid beslut om avvikelse från självdeklaration. () () () () () ()
mot · GC02K410 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89:K410 (c) Regional- och lokal-TV Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr236 hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag syftande till försöksverksamhet med TV-verksamhet på regional och lokal grund enligt de riktlinjer som anges i motionen. () () () () () ()
mot · GC02K412 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:K412 av () Etersänd lokal-TV i Information är en av den demokratiska processens hörnpelare. Tillgängligheten är bevekelsegrunden för den information som skall tjäna i den demokratiska processen. Demokrati byggs från den minsta enheten. Återfinns inte demokrati här lär inte demokrati återfinnas i det större sammanhanget. I ett samhälle som på flera plan tenderar att focusera riksperspektivet krävs att vi uppmuntrar och stödjer dem som arbetar lokalt. har sitt ursprung i kabellagen som trädde i kraft . Ambitionen bakom lagen var att stärka närdemokratin vad gäller lokala sändarföretag. Av naturliga skäl finns skillnader i programutbudet, både vad gäller kvantitet och kvalitet mellan de olika lokala sändarföretagen. Föreningen har ansökt om möjligheten att etersända sitt programutbud. verksamhet kan föreningen konstatera att medvetenheten och intresset hos många föreningsaktiva är begränsat, då ett flertal i inte har möjlighet att se programutbudet. Eftersom TV både som medium och informatör är ett förhållandevis dyrt medium, anser många föreningsaktiva att man bör avvakta med investeringar till dess att alla har tillgång till detta medium. Som jämförelse ställs ofta information via dagspressen, för en tidning har alla möjlighet att köpa. Föreningen har ett nära samarbete med , dess förvaltningar och verk. produceras ett hundratal text-TV-sidor av kommunen som sedan distribuerar. Denna information via text-TV kan spela en viktig roll i närdemokratin. Förutsättningen är att alla invånare i har tillgång till informationen. har dålig eller obefintlig räckvidd till dem som bor i privata hyresfastigheter, radhus och villor. kommer inte heller att installeras här inom överskådlig framtid. 1 införs 21 stadsdelsnämnder. Möjligheten för dessa nämnder att fungera står och faller med informationen. Det är av största vikt att nämnderna får möjlighet att via eget utrymme presentera sin verksamhet. Ur ett ekonomiskt och praktiskt perspektiv kan man konstatera att detta utrymme inte finns i de media som står till buds i . Men vi kan - genom en ändring i lagstiftningen - medverka till att skapa detta utrymme. 1 1988/89. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs K412 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etersänd lokal-TV i .