mot · GC02Fö432 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Fö432 av och (båda mp) har striden mellan ornitologer och militärer rasat på udde i sydöstra . Kampen om denna sträckfågellokal, skyddad som naturreservat - en av de bästa i - har väckt mycken bitterhet bland naturvänner. rådde ett visst samförstånd mellan militär och ornitologer. Skjutningarna var begränsade vad gällde utsträckning, tid, riskområdenas utbredning och vapnens bullereffekt. Det militära området skulle inte heller utökas . träffades en överenskommelse mellan de lokala naturvårdsföreningarna och militären om att reglera förhållandena på udden, så att ringmärkningsarbetet kunde fortsätta, men bröts överenskommelsen, och ornitologerna drevs bort från udden. (), som blivit ny huvudman, förklarade att överenskommelsen inte gällde för dem. Ärendet bollades vidare mellan olika instanser. har ansökt om tillstånd för utökad militär skjutverksamhet. kräver att ärendet kompletteras före . Sydöstra har genom sitt läge utomordentliga förutsättningar för studier av flyttande fåglar. Kusterna fungerar som ledlinjer för flertalet fågelarter. ansamlas stora mängder flyttfåglar på sydspetsen av torhamnslandet, framförallt de arter som har sin huvudsakliga flyttningsriktning mot sydost. Sjöfåglar följer den svenska ostkusten för att runda det sydöstra hörnet. Om våren utgör sydkusten ledlinje för bl.a. änder och gäss. Många arktiska och subarktiska arter följer den stora traden mellan och , som går förbi . udde skiljer sig från de andra stora flyttfågellokalerna i , och , genom en annorlunda artsammansättning beroende på olika geografiska och topografiska förhållanden. Vid förekommer således betydligt fler individer av arter som flyttar mot sydost än vid . Skillnaden gentemot ligger främst däri att många arter inte gärna flyger ut över havet och därför i högre grad ansamlas vid . Detta gäller inte minst många invasionsarter som mesar, hackspettar och ugglor. Utklippan kompletterar udde genom att den s.k. öeffekten koncentrerar många fågelarter till en liten yta som Utklippan utgör, särskilt under vissa väderbetingelser. udde, som är den sista landkänningen för många fåglar, är mindre väderkänslig och därmed 1 en mera representativ observationsplats. 1988/89 FÖ432437 1 1988/89. Den ornitologiska forskningen vid skall syfta till att lära mera om enskilda fågelarter och populationer samt om ekologiska samband. Viktiga frågeställningar vid lokaler som udde och Utklippan gäller fåglarnas flyttning. utgör en viktig länk för studier av de arter som följer den stora flyttvägen södra , men är också en viktig plats för studier av invasionsarter och av de arter som flyttar åt sydost. Studierna skall i första hand ske med hjälp av ringmärkning och genom direkta observationer av de flyttande fåglarna. Även andra metoder kan komma till användning vid speciella projekt. All ringmärkning skall ske i samarbete med . Informationsutbyte skall ske med andra fågelstationer och med zoologiska och ekologiska institutioner vid olika universitet. Verksamheten skall dels utgöras av en basverksamhet, som innefattar en standardiserad ringmärkning och kontinuerliga sträckräkningar, dels av särskilda projekt. Projekten skall ha klart formulerade syften och ha en plan för genomförandet. Förändringar i antalet individer av olika fågelarter och populationer kan spegla förändringar i miljön. Förekomst och påverkan av miljögifter och inverkan av olika landskapsförändringar kan ofta avläsas genom variationer i fåglarnas antal. För att kunna avgöra vad som är orsaken till en fågelarts minskning eller ökning är det nödvändigt att känna till var arten (populationen) har sitt häckningsområde, var den övervintrar och vilka flyttningsvägar den har. På så sätt är de vetenskapliga målen en nödvändig förutsättning för miljöövervakningen. har som målsättning att vara en del av den svenska och internationella fågelforskningen, som skall kunna bidra till att spåra miljöförändringar och/eller upptäcka vilka effekter förändringar i miljön kan ha på fågelfaunan. har särskilt goda förutsättningar för övervakning av änder, gäss, svanar och vadare. Exempelvis är det möjligt att genom räkning av antalet förbisträckande ejdrar få en indikation på förändringar i miljö, eftersom praktiskt taget alla ejdrar passerar sydöstra hörn. De metoder som användes vid ringmärkning, sträckobservationer och häckfågelinventeringar skall vara så utformade att de möjliggör jämförelser . I samband med ringmärkning skall all fångst i dungen på udde särskiljas. Nätplatserna skall skötas på sådant sätt att förutsättningarna för fångst är likvärdiga . Statistik skall räknas på den fångst som görs före visst klockslag. Gränsen för vad människor fysiskt och psykiskt kan stå ut med går genom bebyggelsen i och ! Den gräns där man normalt kan 1988/89 FÖ432 vistas utan risk för obehag ligger säkert i skogarna norr om de nuvarande samhällena. Nuvarande bullermattor från skjutplatsen kommer att göra all fortsatt utveckling av och omöjlig. Reglerna i vår bygglag hindrar varje form av bostadsbyggande söder om vägen mellan och . Norr om denna väg kan möjligen en dispenszon förläggas, men då med klara sanitära olägenheter. Pågående skjutningar och ännu mera en av militären begärd utökning av dessa kommer att göra och till en avfolkningsbygd. Inga ungdomar vågar slå sig ned med sina familjer där. Det tunga skjutandet måste därför begränsas, om samhällena skall leva vidare. Skulle påverkan på ortsbefolkningen och det säregna fågellivet trots tekniska arrangemang av varje möjligt slag förbli oacceptabel, måste även KA2:s skjutningar flyttas över till annan plats. Den underbara naturupplevelse av extraordinärt slag som ett besök på udde kan bjuda såväl ortsbor och blekingar som svenska och utländska turister hindras helt genom dagens militära skjutningar. Även denna fråga kan ses som ett starkt riksintresse för att bevara en säregen naturresurs. Dessutom går säkert miste om betydande intäkter och goodwill på grund av utebliven turism. Mot denna bakgrund, med insikt om att FMV alltfort måste göra kvalificerade provskjutningar och medvetet om att KA2 på realistiskt avstånd från måste vapenöva sitt manskap, anser de gröna att beslut måste fattas på riksplanet för att lösa denna långvariga tvist. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att FMV bör erhålla medel att förlägga sina tunga provskjutningar till annat skjutfält, där konsekvenserna inte blir så ödesdigra för riksintressen och ortsbefolkning som fallet är i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att KA2 bör ges förutsättningar att förlägga handgranat- och sprängövningar till annan plats än udde, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att KA2:s fortsatta skjutningar från udde bör följas upp på en vetenskaplig bas , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att obegränsat tillträde till södra delen av udde med bl.a. fågelstationen bör garanteras för ornitologer och allmänhet. 1988/89 FÖ432 () ()