mot · GC02Jo312 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo312 av () Fjällnära skogar 1985 tog ett beslut angående de fjällnära skogarna. Beslutet utmynnade i att det skulle vara stor återhållsamhet med avverkningen i de fjällnära skogarna. I verkligheten blev beslutet ett fiasko. har avverkats, vilket innebär att mer än fjällnära skogar avverkas året om. Detta innebär att med nuvarande avverkningstakt kommer den fjällnära skog som inte är skyddad att vara utplånad inom bara . Detta får inte ske. Den fjällnära skogen är unik och om den avverkas kommer den i nuvarande biologiska stadium aldrig mer tillbaka. finns många exempel på vilka stora problem skogsbruket har med att klara godtagbar återväxt i kärva klimatlägen. Som exempel kan nämnas Stoåsen nordväst i , så långt ner som i . Där ligger ett stort kalhygge på domänverkets mark. Detta kalhygge är och planterat med contortatall. En stor del av plantorna har dött, angripna av svampsjukdomen gremmeniella. norr därom ligger Grundagssätern, den fjällnära skog, som regeringen gav avverkningstillstånd till. Inga garantier kan ges för att det över huvud taget kommer upp någon ny skog där. Dessa exempel kan mångfaldigas längs hela fjällkedjan norrut. Nuvarande lagstiftning gör att de skogliga myndigheterna inte kan stoppa avverkningar, om de betraktar ett område som produktiv skogsmark. Jag hävdar att dessa myndigheter har visat sig sakna kompetens till att göra en riktig och allsidig bedömning. De skoglösa kalhyggena längs hela fjällkedjan talar sitt tydliga språk. Det ges bara en kosmetisk ansiktslyftning, som t ex Grundagssätern. SNF presenterade en utredning utförd i egen regi omfattande två delar. En del (Kullman-Hofgaard 1987: Klimatisk hasardgräns i fjällnära skogar. ISBIY 91-576-3276-6) behandlar klimatets betydelse för föryngringen i de fjällnära skogarna. Här visas de effekter, som är att vänta vid en fallande medeltemperatur , något som bekräftas av temperaturstatistik. Effekten är nu synlig i de fjällnära skogarna i form av misslyckade föryngringar, barrförluster på gamla träd, plantavgångar m m. Den andra delen (1988: Gräns för storskaligt skogsbruk i fjällnära skogar, förslag till naturvårdsgräns. ISBIY 91-558-5201-7) redovisar situationen i de fjällnära skogarna /87. Via fjärranalys (flygbild och satellitscenstudier) har en sammanställning kunnat göras, som visar att endast hälften av den produktiva fjällnära skogen återstår i form av ett sammanhängande obrutet och i stort opåverkat bälte. Inför en naturvårdsgräns NU. Den innebär att en biologisk, rennäringsmässig, turistisk, föryngringsmässig gräns dras genom hela fjällkedjan. har arbetat fram en naturvårdsgräns. Denna gräns ligger längre västerut än den gamla skogsodlingsgränsen. Innanför den gränsen får inget storskaligt skogsbruk bedrivas. Inte heller får några skogsbilvägar byggas innanför gränsen. Med hänsyn till syftet behövs förbud för alla slag av kalavverkning medan försiktig stamvis blädning och gallring accepteras. Husbehovshuggning, som utförs av samer och småbrukare, får förekomma även under ett avverkningsstopp. Med hänsyn till det anförda hemställer jag 1. att beslutar att en naturvårdsgräns grundad på SNF:s arbetsmaterial införs från i motionen avgivet datum, 2. att beslutar att ett avverkningsstopp skall införas i all skog ovanför den gamla skogsodlingsgränsen i fjällnära skogar till dess att naturvårdsgränsen träder i kraft. 1988/89 Jo312 1* 1988/89.3 sami.