mot · GD02Sk32 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk32 av m.fl. (vpk) med anledning av proposition 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. Vpk:s förslag i sammanfattning Vpk kan stödja sänkt inkomstskatt under förutsättning att sänkningen sker på ett fördelningspolitiskt acceptabelt vis. Vpk menar att regeringens förslag inte tillgodoser detta krav, vare sig det gäller skatteskala eller finansieringsformer. (Jämförelse med proposition 1989/90:50, vid i kommunalskatt, inom parentes nuvarande system) effekt enl prop. Vpk:s skattesänkning kostar ca 20.2 Mdr. Detta är 3 Mdr kr mindre än regeringens förslag. Ca 17.4 Mdr ligger i beskattningsbar inkomst, och 19.3 Mdr kr ligger . För att skapa en bättre fördelningsprofil föreslår vpk att en skattereduktionen/låglönerabatt i linje med den föreslagna , tidigareläggs till 1990. Denna kostar ca 5 Mdr. Kostnaden för vpk:s skatteskala och låglönerabatt ligger på ca 25.2 Mdr. Därtill tillkommer eventuella utgifter för kompensatoriska åtgärder inom pensions- och studiemedelssystemet, ca 0.5 Mdr. Totalt summa 26.0 Mdr. Vpk finansierar sitt förslag så att det ger progressiva effekter via andra skattehöjningar och positiva miljö- och hälsoeffekter. Vpk ställer krav på såväl höjd som breddad skatt på kapital, samt högre skatt på vissa lågt beskattade eller obeskattade löneförmåner. Fastighetsskatt på industrifastigheter införs. Vpk är också berett att öka beskattningen på alkohol och tobak. Miljöskäl och energibesparing talar för en ökad energibeskattning, däremot avvisar vi energimoms. Den är ett dåligt alternativ såväl fördelningspolitiskt som miljömässigt. Moms på energi drabbar endast hushåll och ej företag. Vpk:s alternativ täcker in en sänkt skatteskala samt en skattereduktion/låglönerabatt, dessutom skapas utrymme för att reservera medel till trafikoch miljöpolitiskt motiverade satsningar. För att motverka regionala problem vid en höjd energibeskattning föreslår Vpk kompensatoriska åtgärder, reduceringar av den höjda elskatten inom viss elkrävande industri, reduceringar inom vissa kommuner, samt höjda reseavdrag i skogslänen. Vpk kommer i samband med behandlingen av miljöavgiftsutredningen () att föreslå införandet av miljöavgifter för att finansiera ytterligare miljösatsningar. Vpk utgår från skatt efter bärkraft. Detta förutsätter ett progressivt skattesystem så att höga inkomster träffas av ett högre skatteuttag än låga inkomster. I ett längre perspektiv verkar vpk för en verklig skatterevolution. - Ökad skatt på produktionen. Skatt på företagens nyttjande av produktionsfaktorer, dvs PROMS. - Ett nytt kommunalt skattesystem. - Mindre skatt på arbete. Progressiva inkomtstskatter, sänkt marginaleffekt för låga och normala inkomster, oförändrade marginalskatter för verkliga höginkomsttagare. Ett riktmärke bör vara att normala inkomster inte träffas av en högre marginaleffekt än . - Ökad skatt på kapital. Arbetsfria inkomster skall beskattas progressivt. - Differentierade indirekta skatter. Lägre skatt på basvaror. Uttaget av de indirekta skatterna kan då breddas, t ex moms även på finansiella tjänster. 2 Allmänna synpunkter om skattereformen Progressionen är formellt hög. Redan vid beskattningsbara inkomster så avgår av en inkomstökning i skatt. Vid avgår i skatt. Högsta nivå ligger vid med en marginaleffekt på . Den höga progressionen i låga och normala inkomstlägen orsakas inte av Mot. en hög progressiv statsskatt utan av höga proportionella kommunalskatter. Den viktigaste reformen för 90-talet är därför en översyn och reformering av kommunalskattesystemet. Den verkliga progressionen är urholkad genom luckor och olikformigheter i skattesystemet. Systemfel som främst utnyttjas av höginkomsttagare. Den genomsnittliga skatten för de flesta ligger . (Verkliga höginkomsttagare ligger på . Hushåll med stora förmögenheter ligger inte på mer än i skatt av disponibel inkomst.) Vpk stödjer därför tanken på en grundläggande skattereform. RINKrs förslag rönte en omfattande kritik. Många påvisade att förslaget ledde till skattehöjningar för låginkomsttagare, som höginkomsttagarna fick stora skattelättnader. Regeringen valde trots detta att forcera beslutet om en reform. Innan någon hade haft möjlighet att i detalj studera remissvaren så kallade regeringen till överläggningar i syfte att tidigarelägga skattereformen. Det måste ifrågasättas om inte syftet med handlingssättet var att undandra förslaget från en fortsatt debatt och kritik. Vpk föreslog under överläggningarna att statsskatten skulle träda in redan från , och i stället för utredningens maximala i inkomstskatt föreslog vpk vid . Vpk krävde förbättrade statsbidrag till kommunerna, och avvisade en rad av de indirekta skattehöjningar och momsbreddningar som RINK föreslog. Vpk förordade att en större del av skattereformen skulle finansieras med skatt på bolag och kapital. Under överläggningarna tog regeringen ett steg åt vänster och lade ett bud om i skatt för inkomster . Vpk stödde detta förslag. Regeringen valde dock att göra upp högerut med . Detta innebar att som högsta skatt lades fast. kunde dessutom driva igenom en rad försämringar t.o.m gentemot RINK- förslaget. Dit hör bl.a. slopandet av taket för ränteavdragen, samt den minskade kapitalbeskattningen på pensionsfonderna, en skattebas som har en stark progressiv effekt. Vpk föreslår en skatteskala , med två nya skikt för tilläggsbelopp, enligt nedan. -75 000 75 000 underlag för tilläggsbelopp skattesats Sk32 140 000 - 190 000 190 000 - 240 000 240 000 - 290 000 3.2 Skattereduktion!låglönerabatt för För att ge en ytterligare skattesänkning i låga och normala inkomstlägen föreslår vpk en skattereduktion/låglönerabatt . Reduktionen utformas inom ramen för en kostnad på ca 5 Mdr kr. Den slutliga skatten reduceras inom inkomstskikten 60 000 - . Reduktionen startar med vid en inkomst av och trappas sedan upp. En maximal reduktion på ges inom inkomstintervallet 80 000 - 89 000. Reduktionen trappas därefter ner så att den helt upphör för inkomster över 140 000. Vpk:s förslag till skatteskala ger väsentliga skattelättnader för låg- och normalinkomsttagare. Vid ger det en skattelättnad på ca . Vid 140 000, ger det en skattelättnad på ca . Vid oförändrade skatteregler skulle dessa löntagare behöva en löneökning på vid och vid för att få samma effekt i ökad köpkraft. En sänkt skatteskala enligt propositionen ger dock alltför sneda fördelningseffekter. Detta kan motverkas genom en progressiv finansiering. Vpk har lagt förslag till finansieringar så att de progressiva finansieringskällorna får ökad betydelse. Detta gäller särskilt den ökade kapitalbeskattningen, aktier, pensionsfonder etc. 4 Beskattning av boendet En oproportionerligt stor del av regeringens skatteomläggning finansieras med ökad beskattning av boendet. Detta leder till ökade boendekostnader för hushållen. Regeringen föreslår att ca 10 Mdr () av omläggningen skall betalas genom dyrare boende. Detta ger fördelningseffekter som inte är godtagbara. De ökade boendekostnaderna härrör från följande punkter: 1) moms på vatten-avlopp-sophämtning, 2) moms på energi för uppvärmning och hushållsändamål, 3) höjda taxeringsvärden småhus, 4) höjd fastighetsskatt hyreshus, 5) minskade ränteavdrag småhus, 6) upptrappning av garanterad ränta-hyreshus/bostadsrätter, 7) minskade räntebidrag - lån. Av dessa ökade kostnader slår momsen generellt hårdast mot boendet. Vpk avvisar därför dessa förslag i denna motion. I annan motion från vpk behandlas förslagen om upptrappningen av den garanterade räntan samt de minskade räntebidragen. Även i dessa fall avvisas regeringens förslag av vpk. 4.1 Boendebeskattningen och fastighetstaxeringens effekter på villabeskattningen I propositionen redovisar regeringen förslag för att lindra skatteeffekterna av den nya småhustaxeringen. Vpk kan acceptera denna lösning som ett provisorium. och framöver föreslår vi en skatt på boendet som tas ut på grundval av bruksvärdet, i stället för taxeringsvärdet. Vpk menar att det bör övervägas att låta intäkterna från denna skatt tillfalla kommunerna, detta då det är kommunerna som har ansvaret för de direkta kostnaderna kring stadsbyggnad och bostadsförsörjning. 4.2 Ändrad förmögenhetsbeskattning som följd av fastighetstaxering I propositionen föreslås att gränsen för uttag av förmögenhetsskatt skall höjas från lägst 400 000 till lägst . Förslaget innebär, enligt propositionen, inga materiella ändringar i förmögenhetsbeskattningen utan skall ses som en justering med hänsyn till prisutvecklingen , då den senaste justeringen gjordes. Vpk kan acceptera en viss justering, men menar att skalan borde konstrueras enligt nedan. Värderingsgrunderna för förmögenheter bör bli föremål för översyn. Förmögenheter, framför allt större, är ofta sammansatta av olika slag av tillgångar. Översynen bör ta fasta på dessa olikheter. Det är vpk:s mening att förmögenhet som är bunden i boende av normalstandard bör ges en lägre värderingsgrund än sådana förmögenheter, som grundas på olika former av spekulation mm. Åtgärder måste också vidtas mot manipulerande av lån etc för att nedbringa förmögenheten vid taxeringstillfället. Vpk avser att återkomma under allmänna motionstiden i denna fråga. 4.3 Fastighetsskatt för hyreshus I propositionen föreslås att fastighetsskatten för hyreshus höjs från till Vpk anser att förslaget tillsammans med andra fördyringar kan leda till alltför stora hyreshöjningar. Vpk avvisar därför förslaget i detta skede. 4.4 Fastighetsskatt på industrifastigheter Redan i samband med fastighetsskattens införande krävde vpk att industrifastigheter borde innefattas av skatten. Några bärande skäl till varför industrifastigheter skall undantas från den statliga fastighetsskatten finns inte. Tvärtom talar likformighetsskäl för att inte undanta dessa fastighetstyper. 800000-1200000 1200000-1600000 1600000-2600000 2600000 Vpk föreslår att industrifastigheter beläggs med en fastighetsskatt enligt Mot. samma principer som gäller för konventionellt beskattade hyresfastigheter. Detta torde ge en inkomstförstärkning på drygt 2 Mdr. 5 Beskattning av löneförmåner I propositionen föreslås basbreddningar och skattehöjningar vad gäller olika löneförmåner. Vpk delar den principiella inriktningen av dessa förslag. Det kan övervägas om inte beskattningen vad gäller anställdas förvärv av värdepapper borde skärpas utöver regeringens förslag. I propositionen föreslås att skatten på vissa aktier höjs från . En ökad aktiebeskattning har en starkt progressiv karaktär. Enligt LO:s fördelningsanalys träffar en ökad aktiebeskattning enligt RINK:s modell mycket progressivt. Följande tabell kan illustrera detta: Inkomst Ökad utgift för individ VPK verkar för en ökad beskattning av aktier och ser förslaget som ett steg i rätt riktning. I propositionen föreslås att det allmänna avdraget för pensionsförsäkringar minskas . RINK föreslog att avkastningen av pensionsförsäkringar och pensionsfonder skulle beskattas med en skattesats på . Enligt RINK så skulle beskattningen av de kollektiva pensionsfonderna inte belasta förmånstagarna, utan ses som en ökad skattebelastning på företagen. ...de gjorda pensionsutfästelserna skall bibehållas och att hela kostnaden för beskattningen av pensionskapitalets avkastning således vältras över på arbetsgivarna i form av högre . .. .öka arbetsgivarnas kostnader med ca 3 miljarder . Kostnadsökningen kan uteslutande antas drabba näringslivet, (citat ovan RINK II, sid Enligt RINK så skulle denna skatt på finansiera skatteomläggningen med 7.9 Mdr. Även denna skatt har enligt LO:s beräkningar en uttalad progressiv effekt, enligt nedanstående tabell. 50-75 000 100-125 000 250 000 I överenskommelsen mellan regeringen och minskar man den föreslagna skattesatsen på , till på kollektiva pensionsfonder och för privata pensionsförsäkringar. Detta minskar de progressiva inslagen i finansieringen av skatteomläggningen. Vpk har drivit kravet på en real kapitalbeskattning vad gäller pensionsfonderna. Bl.a. vpk:s krav resulterade i en utredning om realränteskatt. Utredningen ledde till den s.k. engångsskatten på försäkringssparande. Med hänsyn till de sänkta skatteskalor som föreslås i motionen, och propositionen menar vpk att det finns skäl att använda denna metod även . Detta skall då ses som en tidigareläggning av det förslag som ställdes av RINK vad gäller pensionsfonderna. Detta i likhet med den tidigareläggning av den sänkta inkomstskatten som föreslås av regeringen. En sådan beskattning torde kunna inbringa ca 3 Mdr kr. Vpk är allmänt sett tveksam till indirekta skatter, då de flesta indirekta skatter har en regressiv eller proportionell effekt. Å andra sidan är många indirekta skatter enkla att administrera, och vissa indirekta skatter kan ha positiva miljö- och hälsoeffekter. Vpk konstaterar att flera utredningar behandlar miljöavgifter och skatter inom energiområdet. Regeringen blandar nu av taktiska och politiska skäl ihop utredningarnas mål och resultat. Regeringen vill t ex att den bensinprishöjning som föreslår i sitt delbetänkande SOU 89:83 skall användas i finansieringen av skatteomläggningen. Vpk anser att miljöavgifter skall vara avgifter som skall gå till offensiva satsningar inom miljö- och kollektivtrafiksektorn. Miljöavgifter skall inte vara skatter för att klara skatteomläggningar. Vidare vill regeringen införa mervärdeskatt på energiområdet med vissa undantag och nedsättningar. Detta avvisar vpk eftersom industrin i praktiken inte behöver betala mervärdeskatt. Propositionen uttrycker det så här; Mervärdeskatt på energi innebär att industrin - som är mervärdeskattskyl dig - helt och hållet kan lyfta av skatten på energiråvaror, medan t ex hushål- Mot. len - som inte är mervärdeskattskyldiga - får betala skatten fullt ut. Vpk kan inte acceptera detta. Som en del remissinstanser säger som tar avstånd från tanken; skatten innebär till stor del en övervältring från industrin till hushållen. Den enda kompensation regeringen vill ge hushållen för denna omfördelning är att vissa kommuner i norra delen av landet skall få lägre skatt på el. Detta är helt otillräckligt. Vpk föreslår i stället höjningar av punktskatterna på energiområdet i väntan på MIA:s slutbetänkande . Dessa punktskatter belastar då både industrin, hushållen, energiproducenter och energikonsumenter. Punktskatterna skall vara så konstruerade att förnyelsebara energikällor blir lönsamma och hushållning av energi uppmuntras. Dessa mål kan dock endast nås till fullo med korrekt utformade miljöavgifter. Vpk föreslår att följande punktskatter höjs, el + /kWh (reduceringar ges till viss energikrävande industri, vissa kommuner samt samfärdsel), bensin + /l, motsvarande för diesel, olja + /kubikmeter, kol -t- /ton. Den föreslagna höjningen av elskatten skulle dock få negativa regionalpolitiska konsekvenser i vissa delar av landet. Vpk ansluter sig därför till propositionens förslag om en lägre elskatt på hushållssidan i , , samt kommunerna , , , , , , , och jämfört med resten av landet. Vpk föreslår att elskattehöjningen i dessa kommuner begränsas till /kWh. För att inte skapa obalans mellan olika energislag fram till dess att MIA:s resultat är klart föreslår vpk en höjning av bensinskatten på . Intäkterna från denna höjning reserveras till satsningar för en bättre miljö. Vpk vill bl.a. satsa på spår- och annan kollektivtrafik, (SJ behöver stora anslag ) samt bidrag till trafikhuvudmän som vill satsa på miljövänliga drivmedel. För att kompensera för vissa regionala olägenheter föreslår vpk att reseavdragen i de s.k. skogslänen höjs med /mil. En myt som odlas i propositionen är att de av regeringen föreslagna skatterna har mycket positiva effekter på miljön. Detta är fel. För att få verkligt positiva effekter på miljön behövs det såväl höga miljöavgifter som går tillbaka till miljöförbättrande åtgärder, samt hårdare bestämmelser för utsläpp etc. Vpk förslag till punktskatter till dess har lagt fram sitt slutbetänkande är: Energislag Ökning av Ger stats Bensin /l 3,0 Diesel (som för bensinen) 0,6 Olja /kubiken 2,1 Kol / ton 1,8 El /kwh 3.4 Summa: 11 Md n 7.3 Moms på vatten, avlopp och sophämtning. I propositionen föreslår regeringen att mervärdesskatt skall tas ut vid tillhandahållande av vatten samt för tjänster avseende avlopp och sophämtning. Detta skulle leda till ökade boendekostnader för hushållen, och av fördelningspolitiska skäl avvisar vpk detta förslag. 7.4 Moms på serverings- och hotelltjänster I propositionen föreslår regeringen att de särskilda reduceringsreglerna för serverings- och hotelltjänster slopas. Skattskyldigheten utvidgas till att också omfatta tillhandahållande av kost åt personal. Förs'aget kan ge problem inom näringen, särskilt inom turistsektorn, och den belastar direkt hushållen. Vpk skulle kunna överväga dessa förslag i en samlad överenskommelse där vpk aktivt kunnat påverka den fördelningspolitiska profilen. I nuvarande läge menar vpk att förslaget bör avslås. 7.5 Skatt på alkohol och tobak Många skäl, inte minst hälsoaspekter, talar för en ökad beskattning av alkohol och tobak. ger beskattningen av dessa produkter statsinkomster på uppemot 13 Mdr. Vpk föreslår att skatteuttaget ökar med ca 1 Mdr, således en höjning . Sänkningen av inkomstskatten och skattereduktionen/låglönerabatten enligt vpk:s förslag beräknas ge ett budgetbortfall på 26.0 Mdr. De förslag som vpk redovisat i motionen eller godtagit i propositionen ger en sammanlagd budgetförstärkning på 28.5 Mdr. Intäkterna fördelas på 12.7 Mdr från skärpt kapitalbeskattning, basbreddning av inkomst av tjänst 3.5 Mdr, samt punktskatter 12.3 Mdr. Detta gör att en del av inkomstförstärkningen kan reserveras för miljösatsningar under kommande budgetår. I propositionen anges att åtgärder bör vidtagas som upprätthåller balansen mellan stat och kommun. Detta kan ske genom ....reduceringar av kommunernas skatteunderlag eller genom annan förändring som reducerar utbetalningarna från staten till kommunerna. sid 175) Denna kommande obalans uppstår enligt regeringen av att skatteomläggningen innebär basbreddningar som ger kommunerna ett ökat skatteunderlag. Enligt vpk:s mening råder det redan en betydande obalans mellan stat och kommun. Staten har genom reduceringar av skatteunderlag t ex slopandet av kommunernas beskattningsrätt av företag, samt urholkade statsbidrag, berövat kommunsektorn miljardbelopp. Storstädernas ekonomiska kris är ett exempel på detta faktum. Balansen behöver återställas genom förbättrat kommunalt skatteunderlag, skatteutjämning eller ökade statsbidrag. I RINK betänkandet sägs 1 många andra länder har skattereformer delvis finansierats genom ökad företagsbeskattning, inte bara på lång sikt genom en mera välfungerande ekonomi, utan även på kort sikt. (RINK I sid 85) Detta är en avgörande punkt i vpk:s kritik mot den av regeringen föreslagna skatteomläggningen. Genom förslagen i RINK och utredningen om företagsbeskattningen (URF) går företagssektorn i princip fri från finansieringskrav i skatteomläggningen. Genom förslagen från utredningarna får också lägsta bolagsskatt (rubrik ur riksdag/departement nr 29/89). Vpk har i upprepade motioner pekat på möjligheten och behovet av ett ökat skatteuttag från företagssektorn, och då främst från de stora börsbolagen. Denna höst har en sådan motion från vpk avslagits av kammaren. Vpk aktualiserar därför inte detta krav i denna motion, men avser att återkomma i frågan. I propositionen föreslår regeringen att bolagsskatten sänks från , som en rad avdragsmöjligheter upphävs eller begränsas. Vpk ser positivt på att företagens reserveringsmöjligheter begränsas. Det kan dock inträffa att regeringens forcerade hantering av frågan leder till icke avsedda effekter. Vpk avser därför att under utskottsbehandlingen pröva om det uppstår oskäliga konsekvenser av den föreslagna förändringen. Enligt propositionen kommer de nya reglerna att leda till ett ökat skatteuttag på 2 Mdr kr. Detta kommer dock att balanseras av ett minskat uttag . Vpk menar att företagsbeskattningen tvärtom borde öka under kommande beskattningsår, och kommer att presentera förslag för detta i samband med budgetpropositionen. I propositionen föreslår regeringen vissa lindringar i lagen om det tillfälliga obligatoriska sparandet. Vpk ser positivt på detta steg, men menar att borde ta steget fullt ut och avskaffa hela lagen, och det s.k. tvångssparandet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att anta den i motionen föreslagna skatteskalan, 2. att beslutar om en skattereduktion/låglönerabatt i enlighet med vad som i motionen anförs, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs vad gäller fastighetsskatten, 4. att beslutar ändra förmögenhetsbeskattningen i enlighet med vad som i motionen anförs, 5. att beslutar avslå den i propositionen föreslagna höjningen av fastighetsskatten för hyreshus från till , 6. att beslutar att industrifastigheter beläggs med fastighetsskatt enligt samma principer som gäller för hyresfastigheter, 7. att avslår propositionens förslag att införa mervärdesskatt på energiområdet, 8. att beslutar höja punktskatten på elkraft med /kwh med reduceringar i enlighet med vad som i motionen anförs, 9. att beslutar höja punktskatten på bensin med i genomsnitt /liter och motsvarande för diesel, 10. att beslutar höja avdragsrätten för resor mellan bostad och arbetsplats i de s k skogslänen motsvarande /mil, 11. att beslutar höja punktskatten på kol med /ton, 12. att beslutar höja punktskatten på olja med /kubikmeter, 13. att beslutar avslå propositionens förslag om uttag av mervärdeskatt på vatten, avlopp och sophämtning, 14. att avslår propositionens förslag om höjd mervärdeskatt på serverings- och hotelltjänster, 15. att beslutar höja skatten på alkohol och tobak , 16. att beslutar om en avkastningsskatt på pensionsfonder i enlighet med vad som i motionen anförs, 17. att avskaffar lagen om tillfälligt obligatoriskt sparande. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)