ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02N339 · 1989-01-25 00:00:00 — En fond för investeringar i inland inland befinner sig i en kolonial situation i förhållande till övriga . Råvaror som vattenkraft, skogsvirke, malm och arbetskraft har förts från inlandet utan att det kapital som därvid skapats har återinvesterats i inlandet. Det rör sig om mångmiljardbelopp som förts ut från inlandet i form av vinster på skogsråvara och malm, vinster och skatt på vattenkraft m. m. De kommunala utjämningsbidragen motverkar bara till en bråkdel detta negativa kapitalflöde för inlandet. 11, ex. ägs en stor del av skogen av olika skogsbolag, främst SCA, , Stora, . Dessa bolag har dock ingen (!) industriell verksamhet i länet. Den sysselsättning de skapar har endast att göra med ren skoglig verksamhet, främst nedhuggning och bortförsel av virket. Vattenkraftverken ägs till större delen av intressen i och då skatten är statlig får kommuner och närboende ingen del av de stora vinster som kraftverken nu skapar, trots de stora miljöingrepp man fått utstå p.g.a. deras utbyggnad. En starkt hämmande faktor för utvecklingen av inland är bristen på kapital. Investeringsviljan är låg och bankerna är restriktiva med riskvilligt kapital. I inlandet finns ett stort överskott på resurser i form av ett underutnyttjat bostadsbestånd (bl.a. används många stora fullt vinterbonade hus som sommarstugor), överskott på service, t. ex. underutnyttjade affärer, underutnyttjade skolor, underutnyttjade kommunikationer samt överskott av små bysamhällen och naturnära miljöer idealiska för barns uppväxt o.s.v. Att avveckla dessa samhällen och i stället bygga upp betydligt trängre förortssamhällen är ett stort resursslöseri. Dessa missförhållanden får inte fortsätta! De företag som för ut kapital från inlandet bör tillsammans bygga upp en inlandsfond. Företagens bidrag till denna böra vara i proportion till hur stor del av kapitalutflödet man själv bidrar med. Fondens medel skulle användas till investeringar i industriell verksamhet, uppbyggnad av utbildning, servicefunktioner och annat som gynnar utvecklingen i inlandet. Skogsbolagen och vattenkraften tillhör våra mest vinstrika företag och det bör vara en moralisk plikt för dessa att bidra till en positiv utveckling i den landsända som i så hög utsträckning är basen för deras verksamhet. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att en inlandsfond inrättas i enlighet med vad som anges i motionen, 2. att hos regeringen begär ett förslag till utformningen av en sådan inlandsfond.
mot · GC02N340 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N340 Odling och bearbetning m.m. av lin Odling och beredning av lin har betytt mycket för sysselsättning, ekonomi och kulturliv på flera håll i landet. har varit en drivkraft för utvecklingen i stora delar av landsbygden. Det är viktigt att odling och bearbetning av lin kan bibehållas och utvecklas. Det är angeläget att de kulturhistoriska och kulturella delarna av livets historia värnas. Till detta kommer att man genom modern odling och beredning av lin kan utveckla en ny tillverkning och industri vad gäller både den traditionella textila sidan och nya användningsområden. Självfallet kan också linet på många håll i landet spela en viktig roll för turisterna och turistnäringen. Rätt utnyttjat kan linet komma att spela en viktig roll i utnyttjandet av den åkerareal som inte är nödvändig för produktion av livsmedel. Den moderna, inhemska odlingen och beredningen av lin har ägnats uppmärksamhet i en utredning genomförd på uppdrag av industridepartementet (Ds 1987:1). Det finns all anledning att gå vidare i såväl forskningssom utvecklingsinsatser. Ångrötning av lin som alternativ till vattenrötning är ett exempel på möjligheter som bör studeras. är i bokstavlig mening Linlandet. Här finns de kulturella och historiska knytningarna till hanteringen av lin. Ett centrum för tillvaratagandet av den svenska lintraditionen och linkunskaperna, såväl de gamla som de som kan komma att utvecklas, är angeläget. Detta centrum bör förläggas till . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om angelägenheten av att skydda linets ställning i svenskt jordbruk och svenskt kulturhistoriskt arbete, 2. att hos regeringen begär förslag till inrättande av ett nationellt lincentrum i .
mot · GC02N343 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N343 av m. fl. Förbud mot oljeprospektering utanför Utanför har de seismiska mätningarna visat att det finns kambrisk sandsten under havsbotten. Det är i sådana bergslager som man funnit olja på det gotländska fastlandet. Detta har i sin tur gjort att flera olika bolag vill vara med och leta efter oljan. Att leta olja i är ett mycket riskabelt och ur miljösynpunkt olämpligt projekt. Det man först måste fråga sig är naturligtvis hur kommer ekosystem att påverkas? Nästa fråga blir är det lämpligt ur miljösynpunkt att mer olja utvinnes? Som svar på den första frågan räcker: är redan drabbad av miljöskador och tål inte ytterligare påfrestning. Svaret på nästa fråga blir: Det är nödvändigt att avveckla oljan som bränsle i framtidens samhälle. En fortsatt ohämmad oljeexploatering försenar en satsning på alternativa energikällor och bidrar till växthuseffekten. 1. att som sin mening ger regeringen till känna att oljeprospektering inom svenskt vatten i ej får ske, 2. att ger regeringen i uppdrag att uppta förhandlingar med övriga Östersjöstater om avtal att inte utvinna olja i .
mot · GC02N350 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N350 av m.fl. (c) Kollektiv sakförsäkring Ett väl fungerande försäkringsväsende är den främsta garanten för att den enskilde skall kunna få ett gott försäkringsskydd till rimlig kostnad anpassad till den individuella situationen. Detta måste vara vägledande för politiken när det gäller förändringar och utvecklingslinjer som kan påverka försäkringsväsendets struktur. Uppenbart innebär utvecklingen av kollektiva sakförsäkringar utan individuell anknytning grundläggande förändringar av både principiell och praktisk natur. Premierna kommer t.ex. inte att påverkas av skaderisken, vilket sätter skälighetsprincipen ur spel. I och med en ny upphandling av försäkringar finns anledning tro att den fria konkurrensen sätts ur spel och ett bolag ensidigt gynnas på detta område. Detta påverkar kostnaderna för försäkringen. En påtaglig risk finns dessutom att den enskilde får en försäkringssituation som inte är harmoniserad eftersom man dels i eget intresse skaffar ett skydd, dels att någon annan i en kollektiv form ger samma försäkringsskydd. Principiellt anser vi att försäkring inte utan en aktiv individuell anknytning skall kunna tecknas i kollektiv form. Det är en samhällelig uppgift att skydda individerna i en sådan situation. Det kan inte accepteras att starka organisationer tar över det individuella ansvaret i frågor som denna. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag innebärande att kollektiv sakförsäkring, om inte särskilda skäl talar för undantag, skall vara baserad på individuell anslutning.
mot · GC02N353 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N353 Ökat anslag till exportfrämjande verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U320 hemställs att beslutar att till anslaget E 2. Exportfrämjande verksamhet anvisa ett reservationsanslag av . () () () ()
mot · GC02N354 · 1989-01-24 00:00:00 — av m.fl. (c) Handelsfrämjande åtgärder Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:U561 hemställs att hos regeringen begär initiativ inom EFTA i syfte att främja handeln med , och enligt vad som anförts i motionen. () () () () ()
mot · GC02N355 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N355 av m.fl. (mp) Åtgärder mot import av vissa varor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U573 hemställs att i princip aldrig bör tillåta import av varor som inte lagligt får tillverkas i .
mot · GC02N356 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N356 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U574 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Vin- och Spritcentralen skall upphöra med export av alkoholhaltiga drycker.
mot · GC02N357 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N357 av m.fl. (mp) Utvärdering av S-märkningens avskaffande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U575 hemställs att hos regeringen begär en snabb utvärdering av S-märkningens avskaffande.
mot · GC02N358 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N358 av m.fl. (m) Småföretagens betydelse för den ekonomiska utvecklingen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk450 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de mindre och medelstora företagens betydelse för den ekonomiska utvecklingen i . () () () () () ()
mot · GC02N359 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:N359 av m.fl. (mp) Förköpsrätt för anställda när ett företag säljs, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A282 hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om förköpsrätt för anställda då ett företag säljs, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om kärnkraftens avveckling . () ()
mot · GC02N361 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N361 av m.fl. (s) Utvärdering av systemet med näringsförbud Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ju820 hemställs att hos regeringen begär att och får i uppdrag att utvärdera hur näringsförbuden fungerar i praktiken. () ()
mot · GC02N362 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N362 av m.fl. (s) Omställning av svensk krigsmaterielindustri Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U423 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omställning av de delar av svensk försvarsindustri som exporterar krigsmateriel. () () () () 1 1988189.3 sami Nr N362 367
mot · GC02N363 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N363 Försäljning av skog som tillhör domänverket Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo290 hemställs att hos regeringen begär att domänverket åläggs att försälja skogsmark till lantbruksnämnderna i den omfattning som efterfrågas för enskild ägo.
mot · GC02N365 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N365 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Ju821 hemställs att hos regeringen begär en översyn av vilka branscher/ företag som bör omfattas av etableringskontroll och redovisningsskyldighet till myndighet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02N366 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N366 av m.fl. (vpk) Pappersmassefabriken i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo962 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra till en mönsteranläggning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02N367 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda mp) Beaktande av miljöproblem m.m. vid förhandlingar i När handelshindren mot import av äpplen och päron debatterades i framkom med önskvärd tydlighet den lucka som existerar mellan kraven på inhemsk produktion och kraven på varor vi importerar från utlandet. pågår en intensiv debatt och ett mycket omfattande arbete i på att förbättra miljön, produktionsprocesser som skadar den yttre miljön såväl som åtgärder för att förbättra arbetsmiljön inomhus. Detta innebär också åtgärder som gäller sociala villkor, arbetsmiljöskador på grund av ensidigt arbete, för långa arbetspass o.d. I de gröna - liksom på en del andra håll - anser vi att har ett moraliskt ansvar för att inte - i samband med vår handel med omvärlden - exportera miljöproblem och sociala problem genom att köpa varor billigare från andra länder som blivit billigare just genom att människor och miljö utnyttjats på ett sätt som vi inte accepterar här hos oss. Som medlemmar i kan - och har skyldighet, enligt vår mening - att med kraft aktivt verka för att miljökrav och sociala villkor som inte är acceptabla i inte heller ska utnyttjas i andra länder. Vi anser att förhandlingarna i ska präglas av en internationell förståelse för att varje land, hemma hos sig, har ansvar för sitt folks hälsa och för dess fysiska livsmiljö - även på lång sikt och vi tror därför att införandet av sådana resonemang inom ramen för kan skördas med framgång och mötas med förståelse. att som sin mening ger regeringen till känna att förhandlingarna i skall behandla sådana frågor som motionen tar upp, i syfte att social exploatering och miljöproblem inte skall exporteras till andra länder. () Per () gotab 17003, 1989
mot · GC02N369 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N369 av och (båda c) Näringspolitiska utvecklingsinsatser i län Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A485 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om sambandet mellan en importdominerad teknikhandel och framtida lyckosamma forsknings- och utvecklingsinsatser i län, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om planeringen av den nya tekniken och importföretagens lokalisering så att rättvis regional balans främjas. () ()
mot · GC02N370 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N370 av m.fl. (mp) Tillvaratagande av invandrares yrkesskicklighet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf545 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vi i aktivt bör ta till vara den yrkesskicklighet och det hantverkskunnande som många invandrare för med sig till . () ()
mot · GC02N371 · 1989-01-23 00:00:00 — av m.fl. (mp) Förbud mot oljeborrning m.m. i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo968 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att oljeborrning och prospektering inte bör tillåtas i . () ()
mot · GC02N372 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N372 av m. fl. (c) Mot Utförsäljning av statsägd skogsmark, m.m. 1988/89 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo324 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utförsäljning av statligt eller genom staten kontrollerat bolag ägd skogsmark, 2. att beslutar av regeringen begära en översyn av prisbildningen inom marknaden för skogsråvara och tillämpningen av lagen om kartell- och monopolbildning på denna marknad. () () () () () () 1 1988/89.
mot · GC02N373 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:N373 av m.fl. (c) Vidgad målgrupp för utvecklingsfonderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A809 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvidgningen av utvecklingsfondernas målgrupp i syfte att förbättra stödmöjligheterna för kvinnliga företagare inom servicenäringarna. () () () ()
mot · GC02N402 · 1989-01-10 00:00:00 — 1988/89 :N402 av i m.fl. (c) Import av elkraft från är ett av de få länder som har överskott av elenergi producerad av vattenkraft. Tekniskt sett är det möjligt att utvinna /år. Om man tar bort de dyraste och miljömässigt känsligaste projekten så återstår betydande mängder utvinningsbar el. Förbrukningen på är /år. Landsvirkjun, motsvarighet till , har i en utredning redovisat tänkbara marknader, nödvändiga investeringar och tekniska lösningar för ett projekt att från exportera elenergi. Därvid framkommer att den isländska elen levererad till är konkurrenskraftig i jämförelse med här nybyggda kol- och kärnkraftverk. Landsvirkjun räknar med att kunna leverera elström om projektet startas . För vår del är detta projekt av stort intresse. Isländskt producerad el skulle underlätta vår kärnkraftsavveckling. Vidare skulle projektet bidraga tili ökad handel och utveckling i . att som sin mening ger regeringen till känna att utreda förutsättningarna för överförande av elkraft från till . () () 1* 1988/89.
mot · GC02N403 · 1989-01-16 00:00:00 — Istället anser vi att miljöavgifter bör införas på svaveldioxidutsläpp, kväveföreningar och olika tungmetaller som t.ex kvicksilver. Även andra ämnen är aktuella. Koldioxid bildas vid all förbränning. Det som framförallt bidrar till att öka halten av koldioxid i luften är förbränningen av fossila bränslen som kol, olja och naturgas. Den koldioxid som uppstår vid förbränning av naturgas är dock endast ca hälften jämfört med kol och olja. De koldioxidutsläpp som görs beror dels på hur effektiv förbränningen är, dels på kolhalten i bränslet. Det är angeläget att man fastställer en metod för att mäta och avgiftsbelägga också utsläppen av koldioxid. Innan miljöavgifter införs måste gränsdragningen till koncessionssystemet ut. En väsentlig fråga är var koncessionsprövningen tar slut och miljöavgifterna tar vid. Den prövning som görs av koncessionsnämnden är också på sitt sätt dynamisk. Nämnden skall vid prövningen av en anläggning enligt miljöskyddslagen göra en avvägning mellan vad som är ekonomiskt rimligt, tekniskt möjligt och miljömässigt motiverat. Det innebär att nämnden efter hand som kunskapen ökat och nya tekniska lösningar kommit fram kunnat skärpa kraven. Nackdelen har dock varit att när en anläggning väl är prövad och gränsvärdena fastställda så upphör dynamiken. Den möjlighet till omprövning som finns i miljöskyddslagen används sällan. Men miljöavgifter innebär en stimulans för företagen att utveckla och förbättra förbränningen och reningssystemen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och utveckling på området långsiktig teknikutveckling, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrens på naturgasmarknaden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kraftfull utvecklingsinsats när det gäller biobränslen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om vikten av och metoder för att skapa ökad N403 konkurrens bland kraftproducenterna, 5. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utreda ett system med eloptioner i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att aktivt använda prisinstrumentet för att påverka utvecklingen på energimarknaden, 7. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utreda utformningen av kraftbolagens investeringsfonder i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () () () gotab 16492, 1989
mot · GC02N405 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:N405 av () Energianvändningen i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr211 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att energiplaneringen skall ske med hänsyn till miljöeffekterna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en snabb introduktion av naturgas i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att användningen av kärnkraften i svensk energiförsörjning skall avgöras ur säkerhets- och samhällsekonomiska aspekter, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inga ytterligare kolkraftverk bör planeras i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att energisparande och energihushållning skall stimuleras och utvecklas.
mot · GC02N406 · 1989-01-19 00:00:00 — av (vpk) Utlokalisering till av delar av bidrar med råvaror i form av vattenkraft till en mängd av cirka 12 300GWeperår. För dessa 12 300 GWe betalar kraftbolagen cirka 4 milj. kr. till en vattenregleringsfond. Denna fond används bland annat till stöd till ideella föreningar och deras anläggningar. Det är naturligtvis bra att stödja ideella föreningar men det lokala näringslivet borde också stödjas. Skogslänen borde få en större del av vinsten från den export av råvaror som sker från länen. Av utbildningskostnader används till resor, traktamenten och boendekostnader. Troligen skulle denna kostnad kunna minska om en del utbildning förlädes till exempelvis . Detta gäller naturligtvis även andra verk och myndigheter än . har regeringen utlokaliserat en del av byggverksamhet till och . har det beslutats att skall reinvestera 200 milj. kr. vid kraftverk samt 200 milj. kr. vid Nävereds kraftverk. Dessutom skall ledningsnätet förstärkas genom , till en kostnad av 1 1,5 miljarder för hela med kraftverk, ledningar och ställverk. Mot bakgrund av de stora investeringar som beslutat skall genomföras, bör inrätta en fast byggnads- och underhållsorganisation för dessa objekt i , förslagsvis . Dessutom bör en administrationsgrupp lokaliseras till för den tillfälliga högre belastning som de aktuella projekten kommer att innebära. Mot bakgrund av det i motionen anförda föreslås 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att lokalisera en administrationsgrupp till för att sköta de stora bygg- och underhållsprojekten i , 2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att lokalisera en fast byggnads- och underhållsorganisation till .
mot · GC02N408 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:N408 av och (bådam) Reducering av utsläppen från oljekraftverket i , m.m. Regeringen vill avveckla två kärnkraftverk till mitten av . Risken är stor att bortfallet av den elström som produceras i de kärnkraftverk som skall avvecklas kommer att produceras med olja, kol eller naturgas. Förbränning av olja och kol orsakar utsläpp av försurande ämnen som svaveldioxid och kväveoxid. Vid all förbränning av fossila bränslen sker även stora utsläpp av koldioxid. Det förekommer således även vid förbränning av naturgas. I en särskild rapport slog den av FN utsedda fast att koldioxidutsläppen är vårt allvarligaste miljöproblem. Det är därför viktigt att som nation tar sitt ansvar i detta avseende och så långt möjligt begränsar utsläppen av koldioxid. Vi bör därför följa folkomröstningsresultatet och avveckla kärnkraften i takt med att miljövänliga alternativ finns tillgängliga. Oljekraftverket i används för elproduktion vid toppbelastningar. Verket består av tre konventionella oljekondensblock, vardera med en effekt av ca 330 MW. Det saknar helt rökgasrening. Det förekommer att verket nyttjas även . Om verket under nuvarande betingelser skulle utnyttjas för basproduktion med ca 6 000 timmars drifttid skulle det medföra utsläpp av 3 koldioxid, svaveldioxid och kväveoxid. Även med omfattande reningsåtgärder kommer utsläppen av försurande ämnen att vara av sådan omfattning att det ur miljösynpunkt inte kan accepteras. Framför allt med beaktande av koldioxidutsläppen kan förändring till naturgasdrift inte heller vara ett godtagbart alternativ. Det är synnerligen anmärkningsvärt att ifrågavarande kraftverk har tillstånd till utsläpp utan reningsåtgärder. Regeringen bör omgående ta initiativ till att avsevärda förbättringar uppnås. De bör i första hand åstadkommas genom att endast olja, innehållande högst svavel, får användas vid förbränningen. Utökad drift vid verket bör av miljöskäl förbjudas. Dessutom bör förbrännings- och reningstekniken förbättras, så att kväveoxidutsläppen också kan reduceras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen omgående tar initiativ till förhandling med om reducering av utsläppen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att driften vid oljekraftverket i av miljöskäl inte skall utökas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsatt drift vid befintliga kärnkraftverk. () (m)