mot · GC02Kr289 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr289 av m. fl. I betänkandet Öppenhet och minne, SOU 1988:11, redovisas förslag till den framtida arkivorganisationen i . En utbyggnad av den regionala landsarkivorganisationen föreslås som ett medel för att utöka tillgängligheten. I kombination med aktiv marknadsföring och informationsspridning skall detta öka intresset för och utnyttjandet av arkiven. Förslagen innebär att nya landsarkiv inrättas i och . I betänkandet övervägs också inrättande av ett landsarkiv i , närmare bestämt i , eller . Något förslag härom läggs inte fram i frånvaro av regionala initiativ på området. Som utgångspunkt för betänkandets överväganden anses närhetsfaktorn vara av en avgörande betydelse. Utbyggnaden skall ske stegvis och motiveras med de behov och möjligheter till samverkan som finns på orten. Viktiga faktorer är därför om universitet eller högskola finns på orten och om livaktig kulturverksamhet förekommer i regionen. Andra viktiga faktorer är ortens övriga utbud av arkivinstitutioner med vilka samverkan kan ske samt den regionala viljan att bidra ekonomiskt. Dessutom spelar avståndsfaktom en viktig roll ur såväl kultur- och forskningspolitisk som demokratisk synvinkel. Vi anser att väl fyller dessa krav och föreslår att ett nytt landsarkiv lokaliseras till denna kommun. Som skäl för vårt förslag vill vi anföra följande: Motiv för lokalisering av ett landsarkiv till har gamla anor som kultur- och lärdomsstad. Lokaliseringen av ett landsarkiv till skulle ytterligare stimulera det lokala och regionala kulturlivet, samt skapa förutsättningar för ökad akademisk forskning och amatörforskning. Genom samverkan med befintliga institutioner kan landsarkivet få en helt ny och integrerad karaktär. Växjös centrala läge i och utmärkta kommunikationer underlättar dessutom såväl besök som insamling av material. I finns flera institutioner med forskningsverksamhet inom det humanistiska området. Genom närheten till dessa skapas en bra forskarmiljö med stora samordningsvinster. är den största och mest dynamiska högskolan i . finns det cirka 4000 elever knutna till denna högskola. Av dessa läser närmare 1 600 ämnen med anknytning till det humanistiska och samhällsvetenskapliga området. Om ett landsarkiv lokaliseras till bör möjligheterna vara stora att anordna en 20-poängs arkivkurs. Behovet av kunnig personal kommer därmed att tillgodoses i nära anslutning till landsarkivet. finns placerat i Utvandrarnas Hus i . På finns samlat ett unikt källmaterial om den svenska emigrationen. arkiv (till stor del i form av mikrofilm), forskningsbibliotek med cirka 30000 fasta bokvolymer samt ett stort antal fotografier och utställningsföremål utgör grunden i samlingarna. Museum i är äldst av landets landsortsmuseer. Lokalisering av ett landsarkiv skulle stimulera versamheten vid museet, då källmaterial som används i det dagliga arbetet kan forvaras i museets närhet. I finns landets största glassamling. Här finns också ett unikt arkivmaterial från de småländska glasbruken som tillsammans med övriga utspridda glasbruksarkiv skulle kunna samordnas med landsarkivet. Stifts- och Landsbibliotek har förutom en mycket omfattande boksamhling om en stor samling av unika handskrifter. Detta källmaterial utnyttjas flitigt av forskare och är på flera sätt ett värdefullt komplement till de handlingar som förvaras på landsarkivet. Det regionala folkrörelsearkivet i tillkom och har verksamhet insamlat, ordnat och förtecknat arkivhandlingar. Dessutom förvaras 90 fanor och standar, fotografier samt ett referensbibliotek. positiva utveckling har inneburit att lokalerna blivit för små, varför en samlokalisering med landsarkivet skulle vara en bra lösning ur många perspektiv. Till detta kan läggas, att i sitt kulturpolitiska program 1988 föreslår, att ett näringslivsarkiv för länet skall inrättas. Det får anses mycket angeläget att ett sådant arkiv kommer till stånd. Arkivhandlingar från industriell verksamhet är utspridda över hela länet, oftast förvarade i kalla, fuktiga och brandfarliga lokaler. Att samlokalisera ett nybildat näringslivsarkiv med landsarkivet synes vara en mycket tillfredsställande lösning, både vad gäller ekonomi och möjligheter till forskning. 2.2 Aktiva föreningar och organisationer Det historiska material och den kompetens som finns samlad vid Växjös kulturinstitutioner utnyttjas flitigt av den historieintresserade allmänheten, såväl på akademisk som amatörnivå. Det historiska intresset kanaliseras genom de föreningar och sällskap som finns i och övriga länet. När det gäller intresset för och utnyttjandet av arkiv och dess handlingar torde kronobergarna tillhöra de mest intresserade. i , en hembygdsrörelse med ca 75 Mot. 1 hembygdsföreningar, Stiftshistoriska Sällskapet, läns Huma- Kr289 nistiska Forskningsråd och läns . Ett landsarkiv i , omfattande de tre Smålandslänen, skall naturligtvis i första hand vara en arkivdepå och arkivmyndighet för de statliga arkivbildarna i regionen. Men det finns goda möjligheter till och starka skäl för att ge detta landsarkiv en mera integrerad och samordnande funktion för samtliga typer av arkivbildare i regionen. i har markerat ett stort intresse för att efter hand överföra sitt arkiv till ett nyskapat landsarkiv. Detsamma har kommun gjort och från ett flertal andra kommuner finns också ett påtagligt intresse. Det expansiva folkrörelsearkivet i är också i hög grad intresserat av att låta sina samlingar integreras med ett nytt landsarkiv. Detsamma kan med stor fördel ske vad gäller de stora arkivsamlingar som finns hos ett flertal andra stiftelser och institutioner, däribland , Landsbiblioteket, Museum och i . Dessutom finns utspridda i regionen ett stort antal mycket gamla och unika företagsarkiv (glasbruksarkiv, järnbruks- och glasbruksarkiv, Åryds bruksarkiv, ett stort antal mindre glasbruks arkiv m. ), ofta förvarade på ett mycket otillfredsställande sätt. Skälet till detta förhållande är en kombination av landsarkivets i oförmåga på grund av lokalbrist att ta emot dem och en motvilja från lokala intressenter mot att leverera material till en avsides liggande arkivdepå. Ett nytt landsarkiv i skulle erbjuda helt andra möjligheter att ta hand om talrika, värdefulla enskilda arkiv i som annars löper uppenbar risk att skingras eller förstöras. Med en här skisserad modell skulle ett nytt landsarkiv i få en helt ny och integrerad karaktär. skulle inom sina väggar rymma samtliga typer av arkivbildare inom regionen. Fördelarna med en sådan modell är ur forskningssynpunkt uppenbara. Den ger också påtagliga fördelar vad gäller det fältarbete som det nya landsarkivet kan bedriva inom en samlad arkivsektor. Slutligen ger den skisserade modellen stora rationaliseringsvinster för såväl staten som övriga intressenter vid sidan av de effektivitetsvinster som uppnås för såväl forskningen som den samlade arkivvården. 2.4 Växjös centrala läge ligger centralt i och är lätt tillgängligt för besökare oavsett färdmedel. Ett flertal huvudvägar strålar samman i staden. Genom närheten till jämvägsknutpunkten nås enkelt och bekvämt av tågresenärer. erbjuder snabba förbindelser för mer långväga besökare. är knutpunkt för flera huvudvägar av hög standard. De riksvägar som passerar är mellan och , mellan och , mellan och samt mellan och . Kollektiv trafik med buss Länstrafiken ansvarar för kollektivtrafiken på väg. Trafiken har successivt byggts ut i takt med ökad efterfrågan. Huvuddelen av större orter har direkta bussförbindelser med . En lång rad mindre orter har anslutningstrafik med linjer till . Följande större orter i har tågförbindelser med : Förbindelser per dag (vard) Restid (tim) Om även bussanslutningar från medräknas blir antalet förbindelser ännu fler. Från finns daglig trafik med och . Antalet dagliga avgångar till är sju. Till finns det tre dagliga förbindelser med 35 minuters restid. Genom anslutningar kan besökare nå från alla större orter i samt flera europeiska storstäder och återkomma till hemorten . Nedanstående beräkningar av arkivmängder och utrymmesbehov för ett landsarkiv i bygger på uppskattningar. Detta gäller särskilt det beräknade behovet av accessionsutrymmen för framtida leveranser. Beräkningen utgår från att landsarkivet i betjänar hela . Magasinsutrymmen uttrycks i hyllmeter och översätts därefter till behövlig golvyta. Huvudregeln för statliga myndigheter är att dessa levererar till landsarkiv material som är . Från denna huvudregel finns ett Arkivbildare som avslutar sin verksamhet levererar sitt material i samband med att arkivbildaren upphör. En aktuell fråga i detta sammanhang är kyrkoarkiven, när kyrkan upphör att vara folkbokforingsinstitution. Detta kommer sannolikt att innebära inleverans av större delen av kyrkoarkivens stora bestånd av arkivalier. Aktuellt förstahandsbehov Uppskattade nytillskott för ett landsarkiv i : Statligt arkivmaterial m. m. överfort från landsarkivet i Regionala och lokala statliga arkiv Vid beräkning av ytor har använts uppgifter från projekterat landsarkiv i , som överensstämmer i utförande med planerna för ett landsarkiv i . De dimensionerade uppgifterna vid ytberäkning är uppskattat antal hyllmeter. I är hyllorna i arkivet till 3/4 utförda som tätpackningssystem och till 1/4 som fasta. Proportionellt för med kända ytor i som grund, blir ytan för arkiv i nybyggnad bruttoarea och ytan för administrationslokaler i ombyggt hus bruttoarea. Lokaliseringen av landsarkivet är en central fråga för att få till stånd en samordning av arkivverksamheten. Närheten till befintliga arkiv-, kulturoch forskningsinstitutioner är därför ett viktigt motiv vid valet av lokalisering. Arbetsgruppens utgångspunkt har varit att försöka finna en lokalisering av ett landsarkiv för och befintliga byggnader inom sjukhusområde. Området har en mycket fördelaktig lokalisering för inrättande av ett landsarkiv. Det är beläget nära högskoleområdet från , där flertalet av övriga kulturinstitutioner finns. Miljön är naturskön och området är lätt tillgängligt för besökare. Byggnaderna på området utnyttjas till viss del för sjukvård men kommer att kunna användas till andra ändamål. En ombyggnad till lokaler för arkiv kräver en genomgripande renovering. Klimatanläggningar, bärighetshöjande åtgärder, brandskydd och säkerhetsanordningar är några viktiga krav i ett landsarkiv. En preliminär kostnadsbedömning, där jämförelser gjorts med motsvarande ombyggnader till landsarkiv på andra håll i landet, har genomförts av . Slutsatsen av dessa bedömningar är att ett nybyggnadsaltemativ eller en kombination av om- och tillbyggnad är den långsiktigt bästa lösningen. Kostnaden för att iordningställa vissa befintliga byggnader till administrationslokaler är ekonomiskt fördelaktigare än att bygga nytt visar erfarenheter från bl. Ett fortsatt utredningsarbete bör därför sannolikt inriktas på att administrationslokalerna placeras i någon av de befintliga byggnaderna och att arkivlokalerna placeras i en nyuppförd byggnad. Man kan alltså konstatera, att har alla de förutsättningar som krävs för etablerandet av ett landsarkiv för , nämligen En medelstor högskola med ca 4000 studenter och en omfattande forskningsverksamhet. Flera institutioner med forskningsverksamhet inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området. Aktiva föreningar och organisationer med starkt intresse för bl. a. släktoch hembygdsforskning. Goda möjligheter till samverkan med övriga arkivinstitutioner och därmed förutsättningar för samlokaliseringar av arkivverksamheten. Centralt läge och goda kommunikationer. Förslag till lokaler med mycket bra läge och goda förutsättningar att nå lösningar beträffande huvudmannaskap och finansiering. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ett nytt landsarkiv i lokaliseras till . () ()