mot · GC02Kr5 · 1989-02-03 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr5 av m. fl. Med anledning av skr. 1988/89:70 om ungdomsfrågor Kultur är inte bara och Operan. Kultur är också nyårsrevyerna och Eldorado på radion. Närmast och mest betydelsefullt är musiken. Musik är det överlägset största intresset för ungdomar; att lyssna, att tillhöra en stil: punkare, hårdrockare, syntare eller bara slappna av till ljuva toner. Ungdomar bygger upp sina liv kring denna musik. Trygghet och gemenskap förmedlas genom ljudvågor. För många ungdomar är lyssnandet inte tillräckligt. Man vill uttrycka sina känslor, förmedla sitt budskap. Då tar man musiken till hjälp. finns det uppskattningsvis 40 000 källarband. De består av tjejer och killar som skapar något tillsammans, som de är stolta över och står för. Denna breda (ibland bortglömda) verksamhet är en del av dagens ungdomskultur. Unga skall kunna känna tillit till sig själva och sina medmänniskor. Vuxna borde ägna sig mindre åt att moralisera över ungdomars beteende och kultur och mer åt att kanalisera den kraft som finns. Den tar sig bl a uttryck i kunskapssökande, musikutövande, teaterverksamhet och idrott. Samhället kan inte lova alla ungdomar ett lyckligt liv. Men vi måste göra allt för att den uppväxande generationen skall få en god grund att stå på för att kunna känna framtidstro. Vi är övertygade om att en sådan grund inte bara består av materiella ting. Den sidan är förhållandevis väl tillgodosedd. Möjligheterna att påverka sin egen situation är små för de allra flesta ungdomar. Många tvingas fortsätta att flytta för att få arbete och/eller utbildning. På den nya orten trängs de längst bak i bostadskön tillsammans med andra ungdomar i hopp om en lägenhet. Följderna av regional obalans går ut över alla ungdomar, oavsett ursprung eller bostadsort. Ungdomen upplever ofta möjligheten att påverka samhällsutvecklingen som liten. Att få lugn och arbetsro i skolan är nödvändigt för att kunna tillgodogöra sig en utbildning. Det försvåras av dagens stora klasser. Skolan är det område där nya pengar gör den största nyttan för att ge ungdomar en god grund att stå på. Politiken formas av de vuxna. Barn och ungdomar har svårt att göra sina värderingar och sin livssituation gällande. Miljöhot liksom frågor om krig och fred engagerar starkt liksom oro för den egna situationen, arbete, bostad, sjukdom (t ex HIV/aids), skolan, frågor om rätt och fel - mitt och ditt. Kulturfrågorna är en tydlig yttring av ungdomars särskilda värderingar och prioriteringar. I samband med budgetpropositionen överlämnade regeringen också en Mot. skrivelse om ungdomsfrågor till . Tyvärr tycks det som om Kr5 skrivelsen kommit til! för att med ord mer än handling markera aktivitet. Sanningen är nämligen att budgetpropositionen innehåller litet som kan glädja ungdomar. anser att ungdomsfrågorna i vidaste mening är så centrala att de borde utvecklas i ett program, som antas av . Regeringens skrivelse till inbjuder inte till ett sådant ställningstagande. bör därför, i anledning av skrivelsen, begära ett konkret program för ungdomsfrågor, vilket kan ligga till grund för det fortsatta arbetet. En naturlig utgångspunkt för programarbetet är att främja ungdomarnas självständighet, utveckling, framtidstro och integritet samt att utveckla attityderna för demokrati, solidaritet och jämställdhet. Under allmänna motionstiden har på en rad områden väckt konkreta förslag som också kan ligga till grund för ett konkret handlingsprogram. Nedan erinrar vi om en rad av dessa förslag. Utbildning och forskning är en drivkraft i samhällsutvecklingen som blir allt viktigare. En helhjärtad satsning på ett kvalitativt högtstående utbildningsväsende - det är vår viktigaste investering för framtiden. Utveckling är inte bara en fråga om materiella förutsättningar.Det handlar i lika hög grad om sociala och kulturella förhållanden. Det gäller att ge individen goda möjligheter till utveckling och livskvalitet. När det gäller den personliga utvecklingen måste jämställdhetsaspekten ha en central roll. Mot denna bakgrund anser att den nedrustning av det svenska utbildningsväsendet som pågår och som bl a inneburit minskade staliga insatser är oacceptabel. Utbildningsområdet måste undantas från kvalitetssänkande besparingar och istället ges successivt ökade resurser. Resurserna måste fördelas rättvist över hela landet så att utbildningsutbudet blir tillgängligt för alla. Ungdomar har samma rätt som andra att ställa krav på sin arbetsmiljö. Det innebär bl. - Högst 25 elever i varje klass i hela - Bra lokaler och läromedel - Gymnasieskola för alla - Bättre mat och miljö att äta i. har under en följd av år krävt en totaldimensionerad gymnasieskola som ger utrymme för alla ungdomar att få en avslutad gymnasieutbildning. Detta kan då ske direkt efter eller senare då eleverna tas in som äldresökande. Den studieförberedande delen av gymnasieskolan bör förändras mot färre linjer och ges bredare ingångar. Även antalet yrkesinriktade linjer bör minska. Den reformering av yrkesutbildningen som har inletts måste nu fullföljas i snabb takt. Regeringen och måste med kraft hävda principen om elevstatus för den del av utbildningen som kommer att vara förlagd till arbetslivet. En angelägen förnyelse och modernisering av yrkesutbildningen får inte hindras av kortsiktiga partsintressen. anser att engelska skall läsas på lågstadiet och att skolöverstyrel- Mot. sen ges i uppdrag att utreda frågan om ytterligareett obligatoriskt språk på Kr5 Vidare bör språkprogrammet för gymnasieskolan ses över. Invandrarnas språkkunskaper skall tas till vara på ett mer organiserat sätt. Åtgärder krävs för att göra läraryrket så attraktivt att fler ungdomar söker sig till den nya lärarutbildningen. För detta krävs en bättre personalpolitik, konkurrenskraftiga löner och en ordentlig informationskampanj, riktad till gymnasieskolans elever. förordar ett system för friare studier inom det filosofiska fakultetsområdet som skulle innebära att studenterna kan välja den ämneskombination som de finner lämpligast för en fil kand-examen. Linjerna kan kvarstå som ett slags frivilliga studiepaket som studenterna kan använda eller avstå ifrån. Tillgång till god utbildning är en nyckelfaktor då det gäller att ge människor tillgång till arbete, service, kultur och en god miljö, d v s att skapa välfärd i vid mening men också för att fördela denna välfärd på ett rättvis sätt. Inte minst gäller detta tillgång till utbildning på högskolenivå. Mot denna bakgrund är det god politik att öka antalet årsstudieplatser på högskolan, att bredda underlaget för de befintliga regionala högskolorna och att skapa nya högskoleorter. I vår nära omvärld ökar det nordiska samarbetet och vi närmar oss alltmer den västeuropeiska gemenskapen. Kontakterna med andra länder, , En grundläggande förutsättning för allt detta är goda språkkunskaper. För att på någorlunda lika villkor skall kunna delta i utbildningsutbytet med andra länder på högskolenivå krävs att våra högskolor också ger kurser på andra språk än svenska. På samtliga nivåer gäller naturligtvis att vi måste få till stånd ett utökat lärarutbyte med andra länder och att deltar i de internationella utbildningsprogrammen. Vetenskapen är till sin karaktär internationell. En intensiv samverkan mellan de svenska högskolorna och annan svensk vetenskaplig verksamhet och liknande institutioner i vår omvärld är därför av allra största betydelse. Detta behov av omfattande internationella kontakter gäller såväl forskare som studenter inom grundutbildningen. Det finns anledning att med särskilt stort intresse se på utvecklingen inom EG. Inom det s k bygger man upp möjligheter för studenter att med stor frihet välja studieort inom EG Det är viktigt att blir delaktigt i detta projekt. eftersträva att bygga upp ett system med bilaterala avtal som underlättar studentutbyte med exempelvis , , och länder i tredje världen. Det nordiska utbytet är av särskilt stor betydelse för oss. Här måste strävan vara att skapa en situation där det råder full frihet för nordiska studerande att bedriva studier vid vilken nordisk läroanstalt som helst. Det bör vara en 5 1* 1988189. parallell till den fria nordiska arbetsmarknaden. Givetvis skall samtliga Mot. studiesociala förmåner gälla oavsett i vilket nordiskt land man studerar. bör i och verka för en överenskommelse av detta. Från sida ställer vi upp fyra punkter som grund för en reformering av studiemedelssystemet. Skuldbördan efter studietiden måste kraftigt lättas. Detta är enligt alla undersökningar den viktigaste åtgärden för att trygga rekryteringen till högre studier och minska den sociala snedrekryteringen. Studiemedlen ska ge drägliga levnadsförhållanden . Totalbeloppet måste höjas så att den studerande garanteras en rimlig levnadsstandard . Systemet ska konstrueras så att subventionen i systemet lyfts fram. Merparten av subventionen skall läggas på en stor bidragsdel. Studiemedelssystemet skall skapa så lite byråkrati som möjligt och vara enkelt och överskådligt. anser att man genom att införa en studielön kan åstadkomma ett studiefinansieringssystem som stimulerar fler till en längre utbildning. I vår modell erhåller den studerande en studielön på av basbeloppet (1989, ). Denna studielön kompletteras med statsgaranterade lån på av basbeloppet. ser mycket allvarligt på de akuta bostadsproblem som stora ungdomsgrupper står inför. Ungdomarnas situation på bostadsmarknaden måste kraftigt förbättras. Behovet av lägenheter från en växande grupp ungdomar och ökad andel ensamhushåll har av regeringen mötts med en politik som genom förändrade låneregler stimulerat till sammanslagning av små lägenheter till större. Antalet ungdomar mellan har ökat med ca 75 000. Detta har medfört att andelen ungdomshushåll ökat med och uppgår till av det totala antalet hushåll. har andelen smålägenheter minskat. Regeringens insatser för att öka tillgången på bostäder för ungdomar är otillräckliga. De räcker endast till att marginellt påverka den akuta bostadsbristen för ungdomar och beaktar överhuvudtaget inte de grundläggande orsakerna till den uppkomna situationen. anser att ett effektivt åtgärdsprogram måste tas fram för att komma till rätta med ungdomars bostadsproblem på både kort och lång sikt. Detta åtgärdsprogram bör enligt mening ha följande inriktning: - Det gäller först och främst åtgärder för att minska trycket på bostadsmarknaden främst i storstadsområdena. föreslår en kraftigt förstärkt regionalpolitik för att skapa en mer balanserad utveckling i hela landet. I har byggts 1 lägenhet per 2,7 nya arbetstillfällen. - Villkoren för det statliga stödet till byggande måste förenklas. Lån skall kunna ges till enklare men ändå funktionsdugliga bostäder. - Bosparande för ungdomar. Vi föreslår inrättandet av personliga investe- Mot. Insättningar på kontot är avdragsgilla vid taxeringen. Medlen kan användas till bostad, företagande eller studier. långsiktigt sparande i kombination med bra lånemöjligheter skapar reella möjligheter för ungdomar att förvärva bostadsrätter eller egnahem. - Rädda smålägenheterna! Många ungdomar vill helst ha en liten billig lägenhet. Lånen till ombyggnad har medverkat till en lyxsanering eller sammanslagning av smålägenheter till stora. kräver ett stopp för sammanslagning av smålägenheter. - Ett särskilt statligt stimulansbidrag på inrättas som skall utgå till kommunerna för varje ny lägenhet som tillskapas. - Införande av en 25-procentig investeringsavgift på nya lokaler för att styra över byggandet till bostadssektorn och bromsa utbyggnaden av kontorsoch lokalytor i de mest expansiva storstadsregionerna. Livsvillkoren för barn i storstäderna är ofta påfrestande. Mer än på andra håll i landet är vardagens viktiga funktioner skilda från varandra. Bostadsområden- och arbetsområden, servicecentra och fritidsområden är avgränsade från varandra. Ökande trafik och luftföroreningar drabbar barnen värst. Många barn och ungdomar upplever att de står utanför vuxnas vardag. Deras nära och varaktiga vuxenkontakter är få. Långa avstånd mellan boende och vuxnas arbetsplatser bidrar till att stänga barnen ute. De får ingen realistisk bild av vuxentillvaron. Expansionen måste begränsas för att barn och ungdomar skall kunna uppleva en god livskvalitet. Den fortsatta utvecklingen måste styras av en samhällsplanering som bättre än utgår från barnens bästa. krävs åtgärder som begränsar redan inbyggda brister i storstaden. Regeringen har inte, trots olika utredningar och arbetsgrupper, presenterat något sammanhängande program för åtgärder för att förbättra framför allt storstadsbarnens situation. bör få i uppdrag att utarbeta ett samlat och övergripande handlingsprogram för barn i storstadsmiljö. Det finns en otrygghet i vårt välfärdssamhälle som är särskilt tydlig bland barn och unga. Det märks bl a genom mobbning,ungdomsvåld och oro i skolan. En fruktansvärd konsekvens av barns och ungdomars problem är antalet självmord bland barn och unga. Barn och ungdomar saknar ofta stöd från och kontakter med vuxenvärlden. anser att regeringen skall ta initiativ för att ge utbildning till berörda personalgrupper men också att tillgodse föräldrautbildningsbehov i detta avseende. Det finns stor enighet om att barn- och ungdomsorganisationerna spelar en betydelsefull roll för att uppnå de av uttalade ungdomspolitiska målen att utveckla demokratin, stimulera samhällsengagemang, skapa samhällsmiljöer, öka jämlikheten och skapa samhörighet. na, som har av den lokala ungdomsverksamheten, har härvidlag en Kr5 mycket stor betydelse. Ungdomsorganisationerna gör en kontinuerlig och långsiktig insats för att ge dagens ungdomsgenerationer denna humanistiska grund att stå på. Organisationernas insatser bygger på arbete av och för Detta går inte att jämföra med kampanjer, organiserade av Det är viktigt att stödets utformning inte hämmar uppkomsten av nya ungdomsorganisationer som inte har sina rötter i traditionell folkrörelsestruktur, utan som representerar den unga generationens sätt att vilja organisera, prioritera och aktivera sin fritid och sitt engagemang. Ett exempel på en sådan organisation är Non Fighting Generation. Det lokala aktivitetsstödet har trots sin höjning till per sammankomst minskat avsevärt i värde. föreslår därför en höjning till som en första etapp för att öka möjligheterna till lokal ungdomsverksamhet. Bredda utbudet av fritidsaktivitet för flickor Fritidsutbudet har ofta en inriktning som främst tillgodoser de fritidsaktiviter som pojkar utövar, t ex fotboll, bandy, ishockey, motorsport etc. De fritidsaktiviteter som flickor ofta föredrar får oftast ett mycket sämre stöd från såväl kommunerna som från de ideella föreningarna. Det är oftast lättare att driva igenom beslut om en ny än att bygga ett ridhus, vilket nästan huvudsakligen frekventeras av flickor. Möjligheterna att bedriva olika typer av kulturella aktiviteter är också oftast betydligt sämre än t ex idrottsutövande. Flickors intresse för sång, musik, konst och andra kulturella aktiviteter får inte heller alltid berättigat utrymme i de fritidsaktiviteter som erbjuds. Enligt vår mening måste flickor och pojkar ha samma möjligheter att utöva olika typer av fritidsaktiviteter, oavsett intresse och läggning. Det ankommer framför allt på kommunerna att ta ansvar för detta. Bussar och tåg har störst betydelse för ungdomar och de äldre. Det är bra att det nya systemet för reserabatter betytt att den minskning av de studerandes resor med SJ som ägt rum under en följd av år nu har förbytts i en ökning. Det finns dock ungdom och studerandegrupper som inte har möjlighet att i någon större utsträckning utnyttja rabatterna. Detta gäller dem som bor i områden där kommunikationerna i övrigt är bristfälliga. kan inte acceptera att regeringen förbiser detta. Giltigheten att utnyttja reserabatter bör utsträckas till länstrafiken, såväl på bussar som på järnväg. En av de viktigaste uppgifterna för samhället är att bereda ungdomar arbete eller utbildning. Ett välfärdssamhälle kan inte acceptera att unga människor inte får fäste på arbetsmarknaden. Insatserna från samhället måste inriktas på att förutsättningar för varaktiga jobb skapas över hela landet på den En sådan politik är också grunden för ungdo- Mot. 1988/sysselsättning. Arbetsmarknaden måste bli öppen i ordets egentliga bemärkelse.Det ställer ökade krav på insatser bl a från skolans sida. Skolan har skyldighet att tillsammans med de arbetsvårdande myndigheterna underlätta övergången från skola till arbete. Alla unga handikappade och nyhandikappade skall ha alternativ försörjning till förtidspension så länge de deltar i rehabilitering. Ersättningen måste utformas så att den ekonomiskt inte missgynnar enskilda handikappade i förhållande till dem som har pension. Förtidspensionering skall ej utgöra ett hinder för inträde i arbetslivet. Alla ungdomar behöver få erfarenheter av det praktiska yrkeslivet som en del av sin utbildning/introduktion på arbetsmarknaden. För ungdomar med funktionsnedsättningar är detta angeläget. Det ökade antalet arbetsskador, ofta hos unga människor, är ett slöseri med både mänskliga och ekonomiska resurser som är oacceptabelt. Kraftfulla åtgärder måste sättas in för att förebygga och undvika arbetsskador och skapa en bättre arbetsmiljö, både fysiskt och psykiskt. Kemikalierna på arbetsplatserna ger problem på både kort och lång sikt. Monotona arbetsmoment ger förslitningsskador även i arbeten som kan uppfattas som fysiskt lätta. De tunga belastningsskadorna framträder nu främst i vård- och omsorgsarbeten.Dessa arbeten har ofta också pressande psykiska förhållanden. Datautvecklingen innebär att allt fler får problem när det gäller bildskärmsarbete - det gäller både ögonproblem och allergiska eller andra reaktioner. De nya arbetsmiljöfrågorna är dem de unga kan komma att dras med hela livet - om inget görs. Vi vill för vår del förorda ett aktionsinriktat arbete med siktet inställt på de konkreta problem som finns och uppstår i arbetsmiljön. - Kemikaliehoten i alla samhällsmiljöer måste minska - Den psykosociala samhällsmiljön måste i ökad utsträckning präglas av gemenskap mellan människorna och ett ömsesidigt ansvarstagande - Arbetsplatserna och arbetsredskapen måste utvecklas från varje individs situation - Samhället måste gå i spetsen för ett arbete inriktat på sunda levnadsvanor - Arbetsmiljöfrågorna måste inta en roll i det internationella ekonomiska samarbetet - De monotona arbetena måste förändras - är många ungdomar dåligt tränade fysiskt. Alla ungdomar bör stimuleras att bygga upp sin kropp för att ha en bättre beredskap inför arbetslivet. Gymnastiken i skolan bör därför förändras. Av jordens befolkning är nära hälften barn . I utvecklingsländerna dör 80 000 av dessa barn . 80 000 barn, det är ett helt om av de dödsfallen hade kunnat förhindras med enkla Mot. 1988/89 metoder. Med rent vatten, bättre hygien, bra mat, tak över huvudet och Kr5 kläder på kroppen. Saker som bara skulle kosta en bråkdel av världens årliga rustningskostnader. I industriländerna är det också många barn som far illa. Sprit- och drogmissbruk och misshandel är för många barn i den rika världen en tragisk verklighet. Vi anser att det behövs en fördjupad debatt om barns rättigheter och samband mellan rättigheter, utveckling och uppväxtvillkor i i- och . De handikappade i tredje världen är en särskilt utsatt grupp. Ett nordiskt rättigheteer, utveckling och miljö bör inrättas. Institutet bör ha en fristående ställning. Institutet skall kunna fungera som ett fakta och dokumentationscentrum men också som ett forum för samtal över gränserna genom seminarier och kursverksamhet. Vi tror att det skulle kunna fungera både som en kunskapsbank och en pådrivare i frågor som rör barns rättigheter och efterlevnaden av dessa. Ett nordiskt institut skulle markera den vikt som de nordiska länderna ger dessa frågor. beslöt 1984 att de riktlinjer för invandrarpolitiken som fastställdes skall fortsätta att gälla som mål för samhällets insatser. Riktlinjerna brukar delas upp i tre huvudmål, nämligen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Jämlikhetsmålet bör ses som det mera övergripande målet för invandrarpolitiken. Det innebär att man dels ska uppnå lika rättigheter och dels ha likvärdiga möjligheter. Valfrihetsmålet ger invandrarna rätt att kunna leva och verka i den svenska samhällsgemenskapen och behålla och utveckla sitt kulturarv. Det tredje målet, samverkansmålet, innebär att en ömsesidig samverkan bör komma till stånd mellan invandrare och majoritetsbefolkningen. Redan en ytlig granskning av några olika samhällsområden ger vid handen att mål om jämlikhet, valfrihet och samverkan långt ifrån uppfylls på det sätt som var tänkt. Det gäller arbetsmarknaden, skolan, hemspråksundervisning, radio och TV och stödet till föreningar, tidningar, kyrkor och kultur. Trots att allmänna opinionen gått i riktning mot större tolerans och ökad förståelse för invandrare har antalet fall av diskriminering och främlingsfientlighet ökat. Eniga riksdagar har fastställt målen för invandrarpolitiken. har därmed också ett ansvar för att målen uppfylls i samhället. Finns det uppenbara brister bör också ta initiativ till åtgärder som löser problemen. Asylsökande barnfamiljer och ensamma flyktingbarn Utredningen i ärenden rörande asylsökande barnfamiljer är i många fall otillräcklig. Det uttalande som dåvarande invandrarministern gjorde i proposition 1983/84:144 angående beaktande av omständigheter av humani- 10 tär natur, häisoaspekter m.m. som rör barnen, har i stor utsträckning åsidosatts. har i skrivelse till framhållit betydelsen av att även flyktingbarnens situation uppmärksammas och utreds grundligt. Dessa utredningar kan ofta vara mycket svåra och måste utföras av kvalificerad, särskilt utbildad personal. Barnens personliga rättssäkerhet får icke åsidosättas. Direktavvisningar av barnfamiljer bör inte ifrågakomma. Ensamma flyktingbarn, d.v.s. barn som kommer utan vårdnadshavare måste ägnas särskild uppmärksamhet. Varje enskilt barn måste betraktas som ett självständigt rättsobjekt. Alla led i flyktingmottagandet måste tillämpa lagar och bestämmelser så att inga beslut tas som inte bygger på denna grundregel. Brottsbekämpning Stoppa video våldet Till samhällets allra viktigaste uppgifter hör att bekämpa, förebygga och beivra brott och att garantera medborgarna rättssäkerhet. Dessa uppgifter inte på ett tillfredsställande sätt. Barns och ungdomars inställning till våld styrs inte bara av föräldrar och skola. Den allmänna attityden i samhället är viktig. Ökat bruk av narkotika och alkohol är också bidragande orsaker till ökat våld. Exponering av extremvåld och våldspornografi kan påverka unga att tolerera våld som inslag i ett naturligt beteende vid konfliktlösning eller som ren underhållning. Videogram bör förhandsgranskas för att man skall kunna minska antalet videogram med våldsinslag. Många människor är engagerade i samhällsarbetet via olika ideella organisationer. Föreningslivet har inte bara en potential att delta i allmänt attitydskapande arbete utan också en beredskap att direkt delta i samhällsarbetet. I andra frågor av denna art har massiva informations- och upplysningskampanjer bidragit till förändrade attityder hos barn och unga. Ett exempel är smoking generation. Vi anser att det engagemang som finns i samhällsarbetet genom olika ideella organisationer på ett bättre sätt bör utnyttjas i det brottsförebyggande arbetet. Det gäller också organisationer som Non fighting generation. Målsättningen bör vara att genom ideella organisationer i samarbete med skola och berörda myndigheter bygga upp en folkkampanj mot det ökande våldet i samhället. Användningen av narkotika är en av de vanligaste orsakerna bakom brott. Ett viktigt led i brottsbekämpningen är därför att angripa narkotikabrotten. Kampen mot narkotika måste riktas mot alla led. Det gäller gatulangning, den enskilde missbrukaren och de s.k. storlangarna.En missbrukarbana börjar oftast .