mot · GC02Ub716 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub716 av m.fl. (s) Resurser för forskning m. m. i Efter att i följd haft en negativ befolkningsutveckling i bröts denna utveckling . Folkmängden har ökat både . Anledningen till den positiva befolkningsutvecklingen i länet som helhet måste tillskrivas det mycket goda sysselsättningsläget. Orderingången och produktionsvolymen i länets industriföretag har genomgående legat på en hög nivå. Detta har resulterat i stor efterfrågan på arbetskraft. Tendenser till överhettning av industriarbetsmarknaden har medfört vissa svårigheter för företagen att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Över huvud taget har haft en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden. Det återspeglar sig också i den nationella arbetslöshetsstatistiken. Länet har haft några av de lägsta arbetslöshetstalen i landet. Det kan mot denna bakgrund kanske vara svårt att med kraft hävda behovet av akuta, stora närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser för . Politiken måste dock vara långsiktig och förutseende. Idealet vore en sådan politik som innebär att åtgärder mot förutsebara kriser sätts in i sådan tid att de inte behöver inträffa. Vilka hotbilder finns för och sydöstra ? Enligt den regionala analysen av långtidsutredning beräknas den s.k. storstadstillväxten att fortsätta. Utöver storstäderna är det endast vissa s.k. stödjepunkter som beräknas få en tillväxt. Dessa stödjepunkter bedöms få betydelse för spridning av ekonomisk tillväxt och för kompetensutvecklingen. I kompetensutvecklingen får stödjepunkternas högskolor och gymnasieskolor stor betydelse. Analysen visar också på försämringar i östra och . Enligt analysen bedöms alltfler områden i bli problemområden . För att hindra verkningarna av den förutsebara strukturomvandlingen i sydöstra kan nya former för stimulans av mindre och medelstora företag behöva aktualiseras. talar om tre regioner i landet. Det är - snabbväxande regioner - stagnerande regioner. I den sistnämnda ingår såväl , som . De framtida regionalpolitiska problemen drabbar således en stor region i sydöstra . Det är därför viktigt, att vi till länet/regionen får sådana resurser att länet/regionen inte behöver bli ett kommande krisområde. Enligt vår mening finns det all anledning att ta ovannämnda larmrapport på allvar. För att motverka en negativ utveckling i /sydöstra krävs det därför redan nu omfattande satsningar på den s.k. infrastrukturen i detta område. Vi vill för vår del särskilt peka på betydelsen av satsningar på forskning och utbildning. Forskningsresurser vid högskolan i Från finns det tre högskoleenheter i sydöstra (, och ). är den klart största av dessa både vad gäller anslag och antalet nybörjarplatser. är också den av högskolorna som har den mest omfattande forskningsverksamheten. Enligt SIND:s rapport om de små och medelstora högskolorna var den totala FoU-volymen vid dessa /86 35 milj. kr. Närmare 1/4 av denna forskning skedde vid högskolan i . Det finns därmed en betydande erfarenhet av forskning vid högskolan i . har den ökat ytterligare i omfattning, bl.a. med hjälp av medel från . Vid högskolan i fanns fem adjungerade professorer. presenterades ett forskningsprogram med nio programområden; arbetsmarknadspolitik, datorbaserade informationssystem, didatik, entreprenörskap och företagsutveckling, kommunikation och språk, organisationsteori, regional historia och regional utveckling, systemekonomi samt transportekonomi och materialadministration. I grundsynen för utvecklingen i slås fast att de regionala organen bör inrikta sitt arbete på att arbeta för att högskolan i utvecklas till ett universitet med egna forskningsresurser. Detta markeras ytterligare genom att utbildning och forskning är ett av fem prioriterade nyckelområden. Genom omfattningen på forskningsverksamheten vid högskolan i är det naturligt att blir forskningsorten i sydöstra . har ett stort naturligt omland med goda kommunikationer. Tillgängligheten för ett stort omland med behov av teknik- och kunskapsspridningsaktiviteter blir därmed stor. Inom en radie från når man större delarna av och . Inom 100-km-avståndet från når man ca 720 000 invånare. Antalet invånare är i sig ointressant men det ger ändå en indikation på regionens storlek. Siffrorna visar med all önskvärd tydlighet att högskolan i får stor betydelse för hela den sydöstra landsdelen. Företagsstrukturen är relativt likartad i hela regionen. Genom att forskningsresurser lokaliseras till kommer detta också angränsande län till godo. Även vid en avgränsning enligt mittavståndsprincipen för en ny forsknings enhet i sydsöstra (avgränsat gentemot unviersiteten i , och ) visar det sig att får ett stort omland. Detta innebär att forskningsresurser i får betydelse för en stor region. Dessutom innebär detta att torde erbjuda bäst möjligheter att avlasta de forskningsenheter som finns . Möjligheterna till en fysisk utbyggnad av högskolan är mycket goda. En stor del av högskolans verksamhet finns på Teleborgsområdet. kommer mer av högskoleverksamheten att lokaliseras dit genom att vissa utbildningar flyttar till teknik och forskarbyn Videum som ligger i omedelbar anslutning till högskolan. Genom kopplingen till Videum finns goda möjligheter att knyta forskningsverksamheten nära samman med regionens näringsliv. finns s.k. forskarrum tillgängliga och utnyttjade i . Ytterligare skäl som talar för forskningsresurser till är de synergieffekter som kan uppstå tillsammans med redan befintlig forskning vid bl.a. , , forskningsstation i utanför och vissa företags utvecklingsavdelningar (framför allt Fläkt och Telub). Sammanfattningsvis vill vi alltså förorda att forskningsresuser knyts till högskolan i . (Glafo) är en unik resurs för nordisk glasforskning. Institutet har tillsammans med Teknikcentrum i och en rad andra intressenter tagit fram ett FoU-program för svensk glasindustri, QGlas. är planerat som ett femårigt FoU-program för att fördjupa kunskaperna inom nyckelområden för såväl glasindustri som övrig industri i regionen. FoU-programmet är etappindelat och kostnadsberäknat till ca 17 milj. kr. Av dessa kostnader beräknas glasindustrin, utöver sin insats för projektledning, svara för ca 3,5 milj. kr. I här angivna totala kostnader ingår ett elektronmikroskop på ca 2,5 milj. kr. Styrelsen för teknisk utveckling har redan ställt medel till förfogande. För att genomföra FoU-programmet, som är en viktig resurs för glasindustrins utveckling och för kompetensutvecklingen i stort i regionen, är det angeläget att särskilda medel även i fortsättningen ställs till förfogande. är inrymt i , och insamlingen av glas påbörjades . Intresset inriktades redan från början på glas från hela landet, alltså inte bara på glas från det s.k. glasriket, som helt var beläget i . invigdes det nuvarande glasmuseet. Glasbruken och bidrog med såväl inredning som föremål till den nya museidelen. har samlingarna vuxit, och museet disponerar ca 25 000 föremål, verktyg och maskiner, specialbibliotek, priskuranter och kataloger, bildarkiv, akt- och klipparkiv samt en rad specialarkiv. Glassamlingen anses av många vara den största och mest representativa museiglassamlingen i världen. Genom uppförande av en ny glasmuseibyggnad i anslutning till till en beräknad kostnad av ca 20 milj. kr. kan en svenska glaset och dess historia tillskapas. Genom en utbyggnad av museet kan tillvarata och visa upp en unik samling föremål ur det svenska glasets historia. Ett museum av denna karaktär stimulerar också svenska folkets intresse för svenskt glas. Vidare skulle turistnäringen gynnas, vilket i sin tur får betydelse för hela den sydöstra regionen. Sist men icke minst: Ett utbyggt glasmuseum skulle kunna få en mycket stor betydelse för den utbildning och forskning som sker vid högskolan i . Enligt årets budgetproposition skall 300 milj. kr. extra avsättas till kulturen . Vi föreslår att redan nu genom ett uttalande pekar på möjligheterna att med hjälp av dessa pengar täcka en del av kostnaderna för en utbyggnad av . Vi vill därvid peka på uttalanden i budgetpropositionen om att en stor del av pengarna skall användas för att förstärka det regionala kulturlivet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskningsresurser vid högskolan i , [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av resurser till vid i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av medel till en utbyggnad av glasmuseum2]. () ()