mot · GC02Ub552 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub552 av m.fl. (vpk) Det finns en vida spridd missuppfattning, som möjligen regeringen också är offer för, att är särskilt gynnad ifråga om tillgången till högre utbildning. I beaktande av regionens och den unga generationens storlek är ingalunda privilegierat. Vpk har konsekvent arbetat för att högre utbildning skall finnas tillgänglig runt om i landet. Vi har i olika sammanhang förordat ökade satsningar på de nya högskolorna. Den politiken kommer vi att förorda även framgent. En av flera orsaker därtill är att vi anser att dessa satsningar har ytterst stor regionalpolitisk betydelse. anser vi det vara av lika stor betydelse att behovet av högre utbildning i kan tillgodoses inom regionen. Det är mycket dålig regionalpolitik när bristen på högt utbildad arbetskraft i tenderar att dränera andra regioner på högutbildade unga människor. Många av dem som flyttar till är högutbildade. För att vända den utvecklingen gäller det dels att skapa fler arbeten i vissa regioner, dels att klara försörjning med högutbildade. Vårt krav på ökade satsningar i är också en rättvisefråga. Det kan inte vara rimligt att unga människor i huvudstadsområdet straffas genom att de tilldelas betydligt mindre resurser än på andra håll i landet. Så är tyvärr förhållandet på , som har sin tyngdpunkt på humaniora och samhällsvetenskap, i jämförelse med andra universitet. har universitets studentkår () i en rapport visat att i på samtliga linjer inom den s k AES-sektorn, utom den systemvetenskapliga linjen, har den lägsta anslagstilldelningen i landet. Det handlar inte om marginella skillnader. På exempelvis psygologlinjen och förvaltningslinjen har bara hälften så mycket pengar per utnyttjad årsstudieplats som man har i respektive . ger en rad konkreta exempel på vilka konsekvenser svältkosten för får för de studerande. Under en lång rad år har man på juridiska institutionen varit tvungen att överföra pengar från forskningsverksamhet till grundutbildning för att överhuvudtaget kunna upprätthålla nuvarande juristutbildning. med den reformerade juristutbildningen är undervisningstätheten så låg att den ligger i ungefärlig nivå med en ordinär studiecirkels. används i allt större utsträckning men även undervisning i mindre grupper, inbegripet seminarier, ges i regel i grupper om 30-40 studenter eller fler. Resurssituationen har tvingat institutionerna att drastiskt begränsa antalet lektionstillfällen för de studerande. Så måste t.ex. pedagogiska institutionen begränsa sin undervisning till och undervisningsgrupp på grund- och fortsättningskurserna. Psykologiska och socialantropologiska institutionerna ser sig tvingade att på grundnivå undervisa i föreläsningsgrupper på 50-100 studerande. Obetydliga möjligheter finns att ge handledning individuellt eller i smågrupper och ge feed-back på genomförda övningsuppgifter. Så långt som också slår fast att de växande problemen verkligen inte har sin grund i att någon svällande byråkrati på slukar anslagsmedlen. I likhet med studenterna frågar vi oss också hur man kan förvänta sig att skall klara av att ge utbildning av samma höga kvalitet som på andra lärosäten när man i ett flertal fall endast har av resurserna att röra sig med. Regeringens förslag att medel skall överföras från tekniska, undervisningoch vårdutbildningar till humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar skulle i viss men helt otillräcklig utsträckning gynna . Vi är anhängare av att humanistisk och samhällsvetenskaplig utbildning stärks men det skall inte ske på bekostnad av annan viktig utbildning. Vi föreslår att begär att regeringen återkommer med förslag om en extra satsning på . Det kan lämpligen ske i samband med vårens kompletteringsproposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om extra satsningar på . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Ub552