mot · GD02Sk320 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk320 av m.fl. (m) Företagandets villkor En fri ekonomi 6 2.1 Statens roll inom näringslivet 6 2.2 Avskaffa löntagarfonderna 7 2.3 Fri konkurrens - fria marknader 7 2.4 måste vara med i Europasamarbetet 7 3 Småföretagens situation 8 3.1 Stärk nyföretagandet 8 3.2 Bättre riskkapitalförsörjning 8 3.4 Minskat uppgiftslämnande 9 3.5 Elförsörjningen måste säkras 9 3.6 Fungerande transporter 9 3.7 Teknisk kompetens 10 3.8 Företagande i svagt utvecklade landsdelar 10 4.1 Sänkta marginalskatter 11 4.2 Avgifter i förhållande till förmåner 12 4.3 Avskaffad extra arbetsgivaravgift och tvångsspa 4.4 Rätt till underskottsavdrag 12 4.5 Anpassa förmögenhetsbeskattningen 12 4.6 Anpassa arvs- och gåvobeskattningen 13 4.7 Skatt på realisationsvinster 13 4.9 Rättvisa för fåmansföretagen 14 4.10 Rimlig beskattning av egenföretagare 14 4.11 Sänkt preliminär B-skattesats 15 4.12 Anpassa mervärdeskatten 15 Förstärkt rättssäkerhet vid beskattningen 15 5.1 Tolkningsföreträde för skattebetalarna 15 5.2 Avskaffa generalklausulen 16 5.3 Ersättning för kostnader i skattemål 16 5.4 Skadestånd vi felaktig myndighetsutövning 16 5.5 Avskaffa bevissäkringslagen 16 5.6 Reformerad betalningssäkringslag 16 Mot. En fungerande arbetsmarknad 16 6.1 Reformerad sjukförsäkring 17 6.2 Flexibel arbetstid och semester 17 6.4 Åtgärder inom arbetsrätten 17 6.5 Företagsanpassad yrkesutbildning 19 6.6 Flexibla lönebidrag 19 Reformera den offentliga sektorn 19 7.1 Bryt de offentliga monopolen 20 7.2 Bryt de kommunala konkurrensbegränsningarna... 20 7.3 skall inte konkurrera 20 1* 1989/90. Fri företagsamhet Mot. Näringslivet är motorn i den utvecklingsprocess som påbörjades och som har medfört att förvandlats från ett fattigt land till en relativt rik nation. Näringslivet är en samlande benämning på tiotusentals företag, som alla en gång byggts upp kring en idé eller uppfinning. Bakom dessa företag har det stått enskilda och fria företagare, som tillsammans med skickliga arbetare och tjänstemän utvecklat sin idé. Det är denna utvecklingsprocess som skapat västvärldens välstånd och som äger rum i större delen av . Förhoppningsvis finns nu förutsättningar för denna process att starta även i . har - i takt med ett snabbt ökande skattetryck både realt och i förhållande till omvärlden - fallit tillbaka som industrination. Stora devalveringar, 1980-talets internationella konjunkturuppgång och fallande råoljepriser gav en tillfälligt högre tillväxt . Men den svenska industrin har åter förlorat marknadsandelar. Relativpriset för svenska produkter stiger. Industriinvesteringarna i svenska företag ökar - men inte i . I många svenska företag är det de utländska dotterbolagen som bär upp lönsamheten. Avkastning på materiellt kapital (maskiner och byggnader) I näringslivet 1987-1991 Procent, genomsnitt Spa hal Bel Jap Kan Gratd HyaZFrankj V4s" Nadarl Sch» Auur Saxty Finl Dv Sve Norpe Källa: : Economic Outlook, No 46. Svenska investeringar i utlandet ' Utländska investeringar i ^Sverige Höga skatter hotar den ekonomiska tillväxten och därmed välfärden. Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och skattetryck är entydigt. Den pågående skatteomläggningen innebär inte att skattetrycket sänks i stället omfördelas skatterna. De nya reglerna drabbar småföretagarna särskilt hårt. Skatteomläggningen kommer att öka inflationen ytterligare, det kommer att innebära svårigheter för de mindre företagen. Regeringen saknar en helt trovärdig ekonomisk politik. Balansproblemen i den svenska ekonomin kommer att förvärras. Det kommer att leda till ytterligare ökade realräntor, vilket kommer att drabba många småföretag hårt. För små företag är näringsklimatet i helt avgörande för deras möjligheter att konkurrera. Den dåliga ekonomiska situationen för är därför speciellt oroväckande för småföretagen. Hög inflation och kraftiga löneökningar håller redan på att underminera svensk konkurrenskraft. Det behövs generella insatser som stärker näringslivets långsiktiga konkurrenskraft. Det kan ske framför allt med en ekonomisk politik som ger sänkt skattetryck, låg inflation, låga räntor och begränsade lönekostnadsökningar. Kostnadsdrivande och produktionshämmande regler och system måste tas bort eller förändras. Då finns förutsättningar för nya företag att starta och existerande småföretag att konsolideras och expandera. ekonomiska problem kan inte lösas om inte hela näringslivet - både små och stora företag - får förutsättningar att växa och utvecklas. Det svenska näringslivet kommer att ställas inför många utmaningar. klara krav måste det ske en dynamisk utveckling. Statlig näringspolitik är ingen lösning. En väl fungerande marknadsekonomi är en förutsättning för bibehållen och utvecklad välfärd. Socialistiska inslag i ekonomin är till skada. Socialism och statstyrning har aldrig fungerat och fungerar inte , vare sig i eller i . 2.1 Statens roll inom näringslivet Staten skall inte styra utvecklingen i enskilda företag eller branscher. Statens uppgift är att skapa ett regelverk inom vars ramar företagen kan fungera. Av hänsyn till den yttre miljön, till hälsa eller liknande kan statsmakterna stifta inskränkande lagar. måste också ha rätt att uttaga skatt. Regleringarna i är alltför ingripande och skatterna är alltför höga. Ansvaret för detta åvilar socialdemokraterna som driver en politik som är till skada för företagandet, och därmed till skada för välstånd. 2.1.1 Skydd för äganderätten Äganderätten och näringsfriheten har dessvärre naggats i kanten av politiska beslut som socialdemokraterna initierat. Det är otillfredställande att riksdagsmajoriteten över kan införa lagar som förändrar grundvalarna för företags och enskildas ekonomi. I grundlagen har inskrivits skydd för vissa fundamentala rättigheter. Skyddet för äganderätten i den svenska regeringsformen är emellertid relativt svagt. I andra länder i finns mera omfattande grundlagsskydd för enskild äganderätt. Även om de mänskliga rättigheterna baseras på en vilja att försvara den enskilda äganderätten. Den svenska grundlagen bör revideras så att skyddet för äganderätten stärks. 2.1.2 Skydd för näringsfriheten Friheten att starta och driva företag är en nödvändig förutsättning för en fungerande marknadsekonomi. Näringsfrihet måste därför råda. Krav på olika former av etableringskontroll måste tillbakavisas. De inskränkningar som kan tolereras i rätten att starta eller driva ett företag måste grundas på mycket tungt vägande skäl, såsom omtanke om andra människors liv, hälsa eller egendom. Inom alltför många områden råder inte någon reell etableringsfrihet. Offentliga monopol och diskriminerande bestämmelser inom framför allt vård- och omsorgsområdena utgör effektiva hinder. Inom andra områden finns det en direkt etableringskontroll och vandelsprövning, som t.ex. i restaurangbranschen och inom delar av kommunikationssektorn. Näringsfriheten, dvs rätten att starta och driva ett eget företag, måste få ett skydd i grundlag. Moderata samlingspartiet anser inte att stat eller kommuner skall äga företag. I en särskild trepartimotion föreslår vi att statliga företag och statliga minoritetsposter i företag successivt avyttras, i första hand till anställda och allmänheten. I många kommuner föreslår moderata företrädare försäljning av kommunala företag och outnyttjade kommunala tillgångar. Löntagarfondernas investeringar leder till en smygande socialisering av det svenska näringslivet. Som föreslås i en gemensam motion av moderata samlingspartiet, och måste löntagarfondssystemet avvecklas. Därigenom avskaffas såväl den så kallade vinstdelningsskatten som den extra arbetsgivaravgiften. Ett särskilt inslag i löntagarfondssystemet är den så kallade småföretagsfonden. Även denna bör avskaffas. Den , som inrättades , är ytterligare ett exempel på ett socialistiskt instrument avsett att stärka och utveckla det kollektiva ägandet. Denna femte AP-fond bör avskaffas. Därmed motverkas också koncentrationen av makt över det svenska näringslivet. Socialdemokraterna och LO har föreslagit fortsatta steg, utöver löntagarfonderna, mot en fondsocialism. Förslagen är inriktade på en kollektivisering av sparande och ägande. Detta måste förhindras. 2.3 Fri konkurrens - fria marknader En marknadsekonomi förutsätter fria marknader. Ingrepp i prissättningen förstör marknadernas funktion och skapar lätt varubrist. Hög inflation kan inte bekämpas med prisstopp eller andra prisregleringsåtgärder. Fri konkurrens måste råda inom näringslivet. har en viktig uppgift att kontrollera att konkurrensen inte begränsas. Konkurrensbegränsningar är ofta resultatet av offentliga ingrepp på marknaderna. Omotiverade ingrepp i företagens verksamhet är inte acceptabla. Att åter reglera affärstiderna vore t.ex. ett sådant omotiverat ingrepp. 2.4 måste vara med i Europasamarbetet är i mycket stor utsträckning beroende av internationell handel och av att svenska företag kan vara aktiva utomlands. Moderata samlingspartiet anser att frihandeln bör utökas så långt som möjligt. måste fullt ut medverka i den europeiska integrationen. är en del av . Att stå utanför kommer att få omfattande negativa konskevenser. EG-relationerna är ofta väsentligare för små än för stora företag. De stora koncernerna bildar nya företag inom EG medan små företag oftast är hänvisade till att producera i och exportera - direkt, eller indirekt som underleverantör - till EG. För moderata samlingspartiet är fullvärdiga deltagande i EG ett självklart mål. De små företagens utvecklingsmöjligheter är av avgörande betydelse för hela den svenska ekonomin. De små företagen är ett omistligt inslag i näringslivet och deras betydelse kan ytterligare öka . Det är inte främst de stora företagen som bryter väg mot en ny tid utan de små företagen, grupperna och nätverken. har också antalet sysselsatta i de mindre företagen ökat. arbetar över 1 100 000 personer i företag (exkl jordbruk) med färre än 200 anställda. Dessa företag svarar för av svensk export. Även om socialdemokrater numera i ord kan uttrycka en positiv inställning till mindre företag är deras inställning till företagare fortfarande negativ. Trots att småföretagare givetvis är en mycket heterogen grupp människor förenas de alla av en vilja att själva ta ansvar för och påverka sin livssituation. De och deras familjer väljer att ofta ta stora ekonomiska risker och att satsa mycket tid för att förverkliga sina egna idéer. Det är ur denna grupp kreativa och innovativa människor som svenskt näringsliv hämtar sin dynamik. En viktig uppgift för statsmakterna är därför att skapa regler som främjar de mindre företagens utvecklingsmöjligheter. påvisade i en utredning de ibland absurda konsekvenserna av olika regler som gäller för en person som vill starta ett nytt företag. Trots att olika myndigheter, som t.ex. skatteförvaltningen, och i grunden efterfrågar samma uppgifter sker bedömningarna utifrån helt olikartade kriterier. Till detta kommer en rad regler som gäller den specifika verksamheten. RRV konstaterade att det kunde vara mycket svårt för en potentiell nyföretagare att förstå vilka krav han skulle uppfylla och hur han praktiskt skulle gå till väga. Genom att nya företag startar kan många nya idéer förverkligas. Därför måste regler och lagar utformas så att det är enkelt att bygga upp nya företag. Nyföretagandet har ökat, men många av de nybildade företagen har allt för litet eget kapital. Det ökar risken för tidig utslagning. De externa källorna av ägarkapital till nystartade företag har inte ökat. Däremot finns god tillgång till lån med hög ränta. Det finns ingen möjlighet för privatpersoner att på skattemässigt fördelaktiga vilkor förbereda sitt företagande till skillnad från i flera av våra viktigaste konkurrentländer. Det bör därför, enligt vår mening, göras möjligt för enskilda företag och personer att lämna olika former av villkorslån, vinstandelslån och liknande till personer som avser att starta nya företag. Företagens kreditförsörjning kan ske genom de normala kanalerna på kreditmarknaden. Förändrade skatteregler, som kan utformas mot bakgrund av erfarenheter från andra länder, kan medverka till att riskkapital av typen venture capital" blir tillgängligt i ökad grad också för små och medelstora företag. Dessa får därigenom del av investerarnas företags- och ledningskunnande. För utveckling av vissa nya produkter finns dessutom möjlighet att erhålla stöd från STU. Den internationella rörligheten av kapitalet kräver att villkoren för att investera i svenskt nyföretagande inte är sämre än att investera i motsvarande utländska företag. Skattereglerna måste därför förbättras. Våra förslag i detta hänseende återfinns nedan. Företagare måste för att kunna bedriva sin verksamhet hålla reda på en mycket stor mängd lagar och bestämmelser. Vissa av dessa är nödvändiga för att vårt moderna samhälle skall kunna fungera någorlunda friktionsfritt, men andra lagar och bestämmelser är onödiga. Regleringar är kostsamma. Det är angeläget att förekomsten och konsekvenserna av regler inom olika områden systematiskt utreds. Detta måste därefter följas av konkreta förslag till avreglering. Det är också nödvändigt att varje förslag till ny lag åtföljs av en ordentlig utvärdering av konsekvenser och kostnader för enskilda individer, företag och statsmakterna. samlar staten, till stor del genom skattemyndigheterna, och , in en rad uppgifter från företagen. Det är uppgifter som dels skall nyttjas för kontroll av företagen, dels utgöra underlag för offentlig statistik. Många företag måste dessutom regelbundet lämna uppgifter till andra myndigheter. har även många kommuner börjat infordra uppgifter från företag. Alla myndigheter måste, enligt vår mening, beakta att det är kostsamt för företagen att lämna uppgifter. Det är dessutom, proportionellt sett, i regel mycket dyrbarare för ett litet företag än för ett stort företag. Det är angeläget, även med hänsyn till statistikens kvalitet, att antalet begärda uppgifter minskas och att SCB i ökad utsträckning nyttjar små urvalsundersöktiingar. 3.5 Elförsörjningen måste säkras För ett modernt industrisamhälle är god tillgång till energi en nödvändighet. Den av socialdemokraterna förespråkade förtida avvecklingen av kärnkraften skulle få omfattande konsekvenser för miljö, välfärd och sysselsättning om den genomfördes. Flerdubblade elpriser skulle slå ut många företag. Kärnkraften bör enligt vår mening användas så länge den är säker. För näringslivets utveckling är det väsentligt att det finns goda kommunikationer. Vägunderhållet är eftersatt, viktiga motorvägssträckor saknas och järnvägsnätet kan inte möta kundernas krav. Det krävs omfattande investe ringar i väg- och järnvägsnäten . Moderata samlingspartiet har föreslagit ökade anslag för bl.a. vägunderhåll. Vi kommer , i anslutning till en regeringsproposition, att återkomma med förslag om förbättrade väg- och järnvägskommunikationer. Goda flygförbindelser är en förutsättning för att företag i hela landet skall kunna utvecklas. Det behövs en avreglering av flygtrafiken. Regeringens politik med ständigt ökande pålagor på bilismen och försämrade skattevillkor vid bruk av bil drabbar många företag och anställda hårt. Politiken måste ta hänsyn till att en stor del av befolkningen måste använda bil för att kunna fungera i såväl arbetslivet som privat. Kompetensnivån inom det svenska undervisningsväsendet och på svenska forskningsinstitutioner är av avgörande betydelse för de svenska företagens framtida konkurrenskraft. Svensk forskning måste hålla hög kvalitet. Därför är det viktigt att slå vakt om en god forskningsmiljö vid universitet och specialhögskolor. Vi avser återkomma med förslag om hur forskningen skall kunna få förbättrade villkor. måste fullt ut deltaga i de olika europeiska forsknings- och utvecklingsprojekten. STU har en viktig uppgift i att främja teknisk forskning och utveckling. För att detta skall kunna ske krävs att det vid STU finns en god teknisk och ekonomisk kompetens. Det är emellertid väsentligt att förvaltningen vid STU inte blir alltför omfattande. 3.8 Företagande i svagt utvecklade landsdelar För att alla delar av skall utgöra fungerande regioner krävs ett livskraftigt näringsliv. I första hand bör generella metoder nyttjas för att främja företagande i de delar av landet där utvecklingsförutsättningarna är sämre. Moderata samlingspartiet har förordat sänkta arbetsgivaravgifter i inland. I den mån särskilt stöd skall utgå för företagsinvesteringar i svagt utvecklade landsdelar bör denna hjälp i första hand ges via länsstyrelserna. Vi avser återkomma med detaljerade förslag angående regionalpolitiken . rekordhöga skattetryck minskar medborgarnas frihet genom att de själva får disponera en så liten andel av sina inkomster. försämras den ekonomiska tillväxten. Vid genomförandet av den nödvändiga marginalskattereformen måste det totala skattetrycket därför sänkas. Moderata samlingspartiet har föreslagit en skattereform som innebär en väsentlig sänkning av skattetrycket . Det finns ett klart samband mellan skattetryck och ekonomisk tillväxt. Nedan jämförs tillväxten i 16 med skattetrycket. Sambandet är tydligt. Högt skattetryck ger låg tillväxt. BNP-tillväxt och skattetryck 1980-1989 i sexton Ganomsnttdigt »kanalryck i % av BNP Nedan redovisas ett antal skatteförslag, som sammantagna syftar till att väsentligt förbättra förutsättningarna för mindre och medelstora företag. Moderata samlingspartiet välkomnar att också andra partier insett det nödvändiga i att sänka de extremt höga svenska marginalskatterna och att återinföra inflationsskydd av skatteskalan. Sänkta marginalskatter ökar arbetsutbudet och kan bidra till en lugnare löneutveckling. Men marginalskatterna måste sänkas ytterligare. Enligt vår mening bör gränsen för uttag av statlig inkomstskatt faställas till 1991 (mot enligt uppgörelsen mellan regeringen och ). En annan avgörande skillnad är att den statliga skattesatsen bör vara enligt uppgörelsen. Statsskatten bör helt avvecklas utom för de allra högsta inkomstlägena. Vid en genomsnittlig kommunalskatt på blir då den högsta marginalskatten enligt vårt förslag 1992. 1** 1989190. Nr Sk319-325 Rättelse: S. 22 rad31:utgår Genom att spännvidden därvid minskas mellan olika skattesatser blir de spärregler som föreslagits av inkomstskatteutredningen onödiga. För att undvika att kommunalskattehöjningar urholkar de sänkta statliga skattesatserna måste ett kommunalt skattestopp införas. 4.2 Avgifter i förhållande till förmåner Arbetsgivaravgifter och egenavgifter har efterhand blivit mindre relaterade till de förmåner de avser finansiera. De har mer fått karaktären av skatt. Enligt vår uppfattning bör sambandet mellan förmåner och socialförsäkringsavgifter successivt återinföras. Avgiftsuttaget bör reduceras genom att icke förmånsrelaterade avgifter slopas. Moderata samlingspartiet avvisar också det förslag som väckts om införande av en så kallad grundavgift (motsvarande skattedelen av socialförsäkringsavgifterna). Enligt inkomstskatteutredningens förslag skulle denna avgift bland annat belasta så kallat passiva näringsinkomster och pensionärer som arbetar efter . 4.3 Avskaffad extra arbetsgivaravgift och tvångssparande Sorn ett resultat av en uppgörelse mellan och socialdemokraterna höjdes arbetsgivaravgifterna som tvångssparandet infördes. Höjningen uppges vara tillfällig. Arbetsgivaravgiften tillfaller den sk arbetslivsfonden. En sådan utgör bara en ny byråkratisk överbyggnad och gör företagen beroende av ytterligare ett bidragssystem. Skattehöjningen var omotiverad och bör återkallas. Tvångssparandet bör också upphöra. 4.4 Rätt till underskottsavdrag majoritet föreslår att underskott i en förvärvskälla i fortsättningen inte får kvittas mot överskott i andra förvärvskällor eller i ett annat inkomstslag. Underskott skall enbart få kvittas mot eventuellt framtida överskott i samma förvärvskälla. Denna åtgärd försämrar förutsättningarna för nyföretagande och entreprenörskap. Det förekommer ofta att personer som startar ett företag räknar med att under en inledande uppbyggnadsperiod kunna kvitta underskott i näringsverksamheten mot exempelvis tjänsteinkomster. Risktagandet blir därmed dyrare och nyföretagandet kommer att minska. Enligt vår mening bör underskott även vara avdragsgillt mot överskott i andra förvärvskällor och andra inkomstslag. Kvittningsrätten bör också gälla socialförsäkringsavgifterna. har den högsta förmögenhetsskatten bland . För många mindre företag är förmögenhetsskatten ett stort problem eftersom de dräneras på pengar som tas ut för att ägaren skall kunna betala den icke avdragsgilla förmögenhetsskatten. Kapitalbeskattningen i måste anpassas till vad som gäller i våra konkurrentländer. bör förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital i mindre och medelstora företag avskaffas. Dessutom bör en proportionell förmögenhetsskatt med ett stort skattefritt grundbelopp och en låg skattesats införas. bör förmögenhetsskatten slopas. Sambeskattning av förmögenheter måste slopas. Den så kallade begränsningsregeln, som begränsar det totala uttaget av förmögenhets- och inkomstskatt, måste också justeras i takt med att marginalskatterna sänks och taxering sättas till . 4.6 Anpassa arvs- och gåvobeskattningen internationellt sett mycket höga arvs- och gåvobeskattning är orimlig och skapar många problem i samband med generationsskiften. Enligt vår mening bör den högsta skattesatsen för efterlevande make och barn stegvis sänkas från till den genomsnittliga nivå som gäller för övriga nordiska länder, . Som ett första steg bör de skattefria bottenbeloppen vid arvsbeskattningen från ökas så att den avlidnes efterlevande make kan erhålla 12 basbelopp skattefritt, barn eller annan nära anhörig fem basbelopp och annan person två basbelopp. När det gäller gåvobeskattningen bör från det skattefria gåvobeloppet höjas till ett halvt basbelopp oavsett om beloppet utgörs av personligt lösöre eller andra tillgångar. Vi föreslår också förändringar vad gäller värderingen av aktier för att undvika så kallade . Vidare bör alla , i likhet med vad som gäller vid förmögenhetsbeskattningen, tas av substansvärdet. I samband med generationsskiften bör värdet av arbetande kapital inte bli föremål för arvs- och gåvobeskattning. Successiva överlåtelser måste i detta avseende kunna ske skattefritt. 4.7 Skatt på realisationsvinster majoritet föreslog att den nominellt beräknade realisationsvinst som uppkommer vid försäljning av en näringsfastighet skall redovisas i inkomstslaget näringsverksamhet och beskattas med progressiv inkomstskatt och den s.k. kallade grundavgiften. Moderata samlingspartiet avvisar detta förslag, som skulle leda till en kraftigt skärpt beskattning. Realisationsvinster vid försäljning av näringsfastigheter bör beskattas i inkomstslaget kapital. Vid beräkning av den skattepliktiga vinsten skall omkostnadsbeloppet indexuppräknas . Aktievinstbeskattningen bör så långt möjligt harmoniseras med vad som gäller i omvärlden. majoritet föreslog att beskattningen av vinster på så kallade långtidsinnehav skulle skärpas kraftigt genom att den nominellt beräknade vinsten beskattas . Skattesatsen för kapitalinkomster och kapitalvinster bör, enligt vår mening, sättas till . Vad avser kapitalvinster skall anskaffningsvärdet generellt indexuppräknas så att beskattning sker av verklig vinst (ej inflationsvinster). bör skattefrihet inträda. Det förslag sorn lagts fram av utredningen om reformerad företagsbeskattning överensstämmer i sina huvuddrag med förslag Moderata samlingspartiet lagt i . Bolagsskattesatsen bör således sänkas till , investeringsfondsystemet slopas och rätten till lagernedskrivning ersättas med en rätt till reservering med det egna beskattade kapitalet som bas. I vissa avseenden skiljer vi oss emellertid från majoriteten i företagsskatteutredningen: utredningsmajoritetens förslag till förstärkta reserveringsmöjlighet för små företag är kopplad till lönesumman.