mot · GD02Sk23 · 1989-11-28 00:00:00 — En neddragning av detta öveskott bör också ske när nuvarande efterfrågetryck i ekonomin avtar och när de av oss förordade stimulanserna av hushållens sparande får effekt. I nuvarande situation bör emellertid bortfallet mötas med återhållsamhet på den offentliga utgiftssidan. Sådana åtgärder har ett flertal positiva effekter på ekonomin. För det första minskas därigenom den offentliga sektorns möjlighet att ex- 31 Det utrymme som den årliga ökningen av arbetsutbudet skapar Mot. 1989/90 samt den extra ökning som de moderata förslagen leder till underlättar nä- Sk23 ringslivets expansion, vilket verkar återhållande på pris- och lönestegringen samt stimulerande av den ekonomiska tillväxten. För det andra verkar vissa typer av besparingar direkt stimulerande på arbetsutbudet. För det tredje ökar flexibiliteten i ekonomin om bidrag och subventioner dras ned i omfattning som skatterna sänks, vilket minskar rundgången och gynnar den ekonomiska utvecklingen. För det fjärde behöver besparingar - till skillnad från skattehöjningar inte fullt ut påverka hushållens ekonomi. Besparingar kan ofta, som framgår av flera undersökningar, öka effektiviteten i den offentliga sektorn - samma produktion uppnås med mindre insatta resurser. Som tidigare nämnts redovisade vi - i enlighet med grundlagens krav på när beslut om statens inkomster och utgifter skall presenteras - under den allmänna motionstiden vårt förslag till minskning av det statliga skatteuttaget . anvisade vi fullt ut parerande åtgärder på utgiftssidan. I strid med intentionerna i grundlagen har regeringen inte förelagt förslag om skatterna förrän . Motionstiden utgår , och behandlingen i skatteutskottet beräknas ske i så snabb takt att ett betänkande justeras . Kammaren beräknas sedan fatta beslut . Det innebär att exempelvis måste påbörja sitt förberedelsearbete inför med utgångspunkt enbart i propositionens förslag redan innan fattat sitt beslut. De förslag oppositionen lägger fram kan därför svårligen genomföras redan från årsskiftet. Det är otillständigt att beslut av denna dignitet tas så sent. Vi redovisar i det följande besparingar som räknat på helår uppår till . De kan genomföras successivt fram om en riksdagsmajoritet skulle ställa sig bakom dem. Flade skatteöverläggningarna lett till positivt resultat, skulle de ha kunnat genomföras tidigare. Regeringen föreslår att räntesubventionerna totalt sett skall minskas med . I enlighet med de förslag vi tidigare lagt fram bör en minskning med ytterligare göras. Med tanke på arbetsmarknadsläget kan också antalet beredskapsarbeten minskas och ersättningsnivån till kommunala beredskapsarbeten (utom sådana för vilka bidrag redan beviljats) sänkas från . Tillsammans med en begränsad neddragning av KAS och utbildningsbidrag erhålls en besparing på . Eftersom vårt förslag beträffande skatterna inte leder till de konsumentprisökningar som medför att särskilda åtgärder måste vidtas för pensionärer och studerande, avvisas regeringens förslag i dessa avseenden. En utgiftsökning på bortfaller därmed. Sammantaget kan eller kort därefter besparingar på genomföras. Sjukförsäkringens utformning är starkt ifrågasatt i flera avseenden. Det är uppenbart att det förekommer ett omfattande fusk som medför stora kostnader som administrationen blir så omfattande att rehabiliteringsar betet kommer i efterhand. har antalet sjukdagar per anställd Mot. ökat från drygt 19 till 26, vilket belastar skattebetalarna med nästan 10 mil- Sk23 Till detta kommer de stora förluster som uppstår till följd av produktionsbortfallet. På kort sikt måste kraftfulla åtgärder mot direkt fusk vidtas. En arbetsgivarperiod bör vidare skyndsamt övervägas. Förslaget innebär också att tjänstemän kan avlastas administrativt arbete till förmån för det viktiga rehabiliteringsarbetet. Därutöver föreslår vi således att ersättningsnivån i inkomstförsäkringarna generellt sänks från . bör, som vi tidigare föreslagit, den s.k. garantinivån inom föräldraförsäkringen höjas. Därmed förbättras ersättningen för föräldrar med de lägsta inkomsterna. Genom att inkomstförsäkringarna ändras som marginalskatterna sänks kan nettot av en ersättning bli större. ersätts ett inkomstbortfall på med . Med en genomsnittlig marginalskatt på 1989 blir nettot efter skatt . Med vårt förslag - som inte leder till någon extra inflation - blir ersättningen , men eftersom marginalskatten sänks till blir nettot . blir nettovinsten ännu större, eftersom marginalskatten då blir och nettot av ersättningen på . Inte heller där leder vårt förslag till någon extra inflation. En slutsats som måste dras är att en enligt flertalet partier nödvändig förändring av systemet för inkomstbortfallsförsäkring bör ske som inkomstskatten sänks. Sammantaget leder vårt förslag till en besparing på ca Slutligen kommer ett flertal av de övriga drygt 160 besparingsförslag som vi avser att lägga fram under den allmänna motionsperioden att kunna genomföras . Det gäller exempelvis den positiva ränteeffekt som uppkommer vid försäljning av statliga företag och besparingar när det gäller presstödet, regionalpolitiken (som får en ändrad inriktning) och bistånd till diktaturstater. Totalt uppnås härigenom besparingar som väl överstiger det resterande finansieringsbehovet på . Sammantaget uppgår således de besparingar vi förordar till . Med våra förslag sänks skattetrycket med ca - d.v.s. drygt en procentenhet - eller ca per hushåll i genomsnitt. 1 motsats till regeringens förslag skulle vår uppläggning medge att även de lågavlönade skulle kunna klara sin reallön 1990 inom samhällsekonomiskt försvarbara löneökningsramar. Den inriktning av politiken som socialdemokraterna förespråkar mot bestående överskottssparande i den offentliga sektorn innebär ett successivt överförande av ägande från enskilda händer till det allmänna, en överbe skattning av medborgarna och en fortsatt färdriktning mot ett allt högre skat- Mot. 1989/90 tetryck. svängde den konsoliderade offentliga sektorns finanser om till överskott, som beräknas uppgå till ca . Det innebär att det offentliga tar in mer än vad som krävs för finansieringen av den löpande verksamheten och av transfereringarna. Överskottet motsvarar av BNP. Dagens skattetryck ligger således 50 miljarder över den nivå som skulle krävas för att det offentliga skall klara sina utgifter. Omfattningen av överbeskattningen är nästan lika stor som vad hela sänkningen av marginalskatterna i den kommande skatteomläggningen medför i direkt inkomstbortfall. Ändå förespråkar socialdemokraterna att sänkningen finansieras med andra skattehöjningar till varje pris. En stor del av de parerande skattehöjningarna drabbar enskilt sparande. Nya skatter på det enskilda och avtalade pensionssparandet är exempel på detta liksom nya pålagor på det egna boendet, riskvilligt sparande och på ny- och småföretagande. Den systematiska försämringen av villkoren för angelägna enskilda sparformer och ett envetet försvar för att med fortsatt överbeskattning vidmakthålla och ytterligare bygga ut det kollektiva sparandet är uttryck för en medveten socialdemokratisk politik. Genom att ta ut mer skatt än vad som behövs ökar man det politiska inflytandet över sparandet och investeringarna i ekonomin. Möjligheterna att uppifrån styra och ställa blir större. Det är beklagligt att även icke-socialistiska partier i praktisk politik ansluter sig till synsättet att det inte går att sänka skattetrycket för att välfärden hotas och att beskattningen av viktiga sparformer måste skärpas för att kapitalbeskattningen skall bli symmetrisk och enhetlig. Införandet av fondsocialism och utvidgningen av AP-fondens placeringsmöjligheter är exempel på hur socialdemokraterna vill öka det politiska inflytandet. Den socialdemokratiska s.k. 90-talsgruppen har angett färdriktningen för 1990-talet. Överbeskattningen skall skärpas ytterligare. Målet är att öka det offentliga sparandet med . Detta kan bara ske genom ytterligare höjningar av skattetrycket. Detta är fel väg. Skattetrycket måste sänkas och överbeskattningen undanröjas. Ett ekonomiskt system som bygger på marknadshushållningens princip kräver dessutom att den kapitalbildning och det sparande som behövs för näringslivets behov sker i företagen och i hushållen. Strävan skall vara att sprida ägandet så mycket som möjligt. Förändringar i hushållens konsumtions- och sparandemönster har stor inverkan på utvecklingen av det totala sparandet i ekonomin, då den privata konsumtionen svarar för ca hälften av BNP. En förskjutning mellan konsumtions- och sparandeandelen av hushållens disponibla inkomster får alltså direkt genomslag på den samlade efterfrågan. Den kraftiga försämring av hushållens sparande som skett utgör mot denna bakgrund ett allvarligt problem. En viktig förklaring under första hälften av decenniet var den underbara nattens uppgörelse som med sin kraftiga avdragsbegränsning innebar att det reala sparandet minskade dramatiskt. Den emotsedda motsvarande uppgången av det finansiella sparandet kom aldrig till stånd. En annan orsak är det kraftigt skärpta skatte trycket, som urholkat hushållens disponibelinkomster och därigenom gjort Mot. 1989/90 det svårare att spara. mellan socialdemokraterna och innebär att kraftiga skattehöjningar riktas mot för ekonomin angelägna sparformer: pensionssparandet, sparandet i det egna boendet samt det riskvilliga sparandet. Därigenom riskerar hushållens sparande att även fortsättningsvis bli dåligt. Genom hushållssparandets stora betydelse för utvecklingen av det totala sparandet å ena sidan och den inhemska efterfrågan å den andra är det, enligt vår uppfattning, en viktig uppgift för den ekonomiska politiken att vända den trendmässiga minskningen av hushållssparandet. Därigenom kan även den nuvarande överbeskattningen undanröjas och skattetrycket sänkas. Ett ökat hushållssparande förutsätter en generell politik som gör det lönsamt för hushållen att spara. Ett första steg i denna riktning vore att generellt sett sänka beskattningen av sparandet mot den nivå på vi föreslagit . Regeringens förslag innebär att avdragens skattemässiga värde minskar till för högre inkomsttagare, medan kapitalinkomster träffas av full marginalskatt. Vi föreslår därför att överskott och underskott i inkomstslaget kapital beskattas på ett enhetligt sätt också för de inkomsttagare som har inkomster över den s.k. brytpunkten. Därigenom fås en generell och positiv sparstimulans . Regeringen bör därför ges i uppdrag att återkomma till med förslag till den tekniska utformningen av ett sådant förslag. Eftersom förslaget kan sägas vara till den skattskyldiges fördel är det ingenting som hindrar att fattar ett beslut under kommande vår, men att beslutet gäller från . Erfarenhetsmässigt går det inte att nämnvärt öka sparandet med skattemässiga styråtgärder som t.ex. nu sker i allemanssparande!. Inte heller påverkas hushållens sparvilja av påkostade annonskampanjer av den typ som spardelegationen genomförde . Däremot är det angeläget att särskilt stimulera långsiktigt bundet sparande samt att sprida ägandet av bostäder och aktier. Från moderat håll föreslogs sådana stimulanser i en januarimotion (1988/89:Fi602). De viktigaste sparförslagen i denna motion var: * Ett startsparande som gör det möjligt för föräldrar och släktingar att, med vissa skattefördelar, bygga upp ett startkapital för barn och ungdom. * En breddning av pensionssparandet så att det också kan ske i bank med liknande skattefördelar som gäller för det nuvarande försäkringssparande!. * Främjande av försäkringssparandet genom att genomförda försämringar för s.k. kapitalförsäkringar återtas och genom att möjligheter till nya försäkringskonstruktioner öppnas. * Främjande av bosparande genom underlättande av omvandlingen av hy reslägenheter till bostadsrätter - inte minst inom allmännyttan. Ett målinriktat bosparande i bank bör stödjas med statliga . * Premiering av andel-i-vinstsystem för de anställda. En närmare beskrivning av dessa och övriga förslag finns i ovan nämnda Mot. 1989/90 motion. Vi finner det utomordentligt angeläget att sparstimulerande åtgärder vidtas, särskilt i nuvarande konjunkturläge. Regeringen bör mot denna bakgrund ges i uppdrag att återkomma med den tekniska utformningen av sådana förslag och med den inriktning som angivits i den angivna moderata motionen. I ett flertalet fall bör det vara möjligt för de nya reglerna att kunna träda i kraft . Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om ändring av förmögenhetsskatten i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om avskaffande av sambeskattningen av förmögenheter, 3. att hos regeringen begär förslag om avskaffande av förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital i mindre och medelstora företag, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den s.k. begränsningsregeln, 5. att med avslag på regeringens förslag om beskattningen av förmån av fri bil hos regeringen begär nytt förslag i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att med avslag på regeringens förslag om förmånliga förvärv av värdepapper från arbetsgivaren hos regeringen begär nytt förslag i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att med avslag på regeringens förslag om avdrag för kostnad för egen bil i tjänsten hos regeringen begär nytt förslag i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att med avslag på regeringens förslag om höjning av den skattepliktiga andelen vid försäljning av s.k. äldre aktier beslutar avskaffa den s.k. tvåårsregeln vid aktieförsäljningar, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beaktandet av inflationen vid uttag av reavinstskatt på aktier, 10. att avslår regeringens förslag om avdragsbegränsning för pensionspremie, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ytterligare pålagor på det enskilda och avtalade pensionssparandet, 12. att avslår regeringens förslag om ändrad indirekt beskattning vad avser mervärdeskatt på energi, punktskatter på energi, kilometerskatt, mervärdeskatt på vatten, avloppsrening och sophämtning, mervärdeskatt på serverings- och hotelltjänster samt försäljningsskatt, skrotningspremie, skrotningsavgift och mervärdeskatt på [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande beräkningen av basbeloppet, '] 13. att hos regeringen begär förslag om ändring av reglerna för extra avdrag för pensionärer vad avser inkomst av förvärvsarbete i enlighet med vad som anförts i motionen, [att beslutar att kommunalt bostadstillägg inte reduceras till följd av inkomst av rörelse och jordbruksfastighet i enlighet med vad som anförts i motionen, '] 14. att beslutar avskaffa tvångssparandet, 15. att beslutar avskaffa den s.k. generalklausulen, 16. att beslutar avskaffa omsättningsskatten på handel med värdepapper beträffande såväl aktie- som penningmarknaderna fr.o.m. , 17. att beslutar avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgifter fr.o.m. , 18. att hos regeringen begär förslag om reducerad avdragsrätt för arbetsgivares organisationskostnader i enlighet med vad som anförts i motionen, 19. att beslutar att grundavdrag ej medges för inkomst av kapital fr.o.m. , 20. att beslutar om utgiftsbegränsningar i enlighet med vad som anförts i motionen beträffande räntesubventioner och beredskapsarbeten, 21. att hos regeringen begär förslag om utgiftsbegränsningar i övrigt i enlighet med vad som anförts i motionen, 22. att hos regeringen begär förslag om symmetrisk beskattning av sparande i enlighet med vad som anförts i motionen, 23. att hos regeringen begär förslag om sparstimulerande åtgärder med den inriktning som anförts i motionen och i motion 1988/89:Fi602. 11 1989/90:Sf 12 Det ekonomiska läget 2 Tjugo förlorade år 10 Lägre marginalskatter men oförändrat skattetryck 15 Det första steget 18 De många skattehöjningarna 19 7.2 Beskattning av löneförmåner 20 7.3 Avdrag för kostnad för egen bil i tjänsten 21 7.4 Höjd skatt på aktievinster 21 7.5 Avdragsbegränsning på pensionssparande 23 7.6 Skärpt indirekt beskattning 24 7.7 Särskilda åtgärder beträffande pensionärer 26 8.1 Förändringar av tvångssparandet 27 8.2 Förlängning av generalklausulen 27 9.1 Sänkta marginalskatter och sänkt skattetryck 27 9.2 Ökat hushållssparande 33