mot · GC02Jo796 · 1989-01-23 00:00:00 — antog enhälligt en resolution som uppmanar alla medlemsländer att ansluta sig till Montrealprotokollet. agerade för denna resolution. Montrealprotokollet föreskriver en sänkning av freonanvändningen och räknat års nivå. Föreskrivna minskningar av freoner och haloner skall kunna revideras om sammanställningar av vetenskapliga och andra data talar i den riktningen. I vår partimotion om miljön uttrycktes uppfattningen att bör visa sin solidaritet med världssamfundet genom att kraftfullt och bestämt visa sin vilja att med råge uppfylla Montrealprotokollets krav även om detta i praktiken inte är av annat än marginell betydelse. förbrukning av freon är ca 5/1000 av världens totala förbrukning. har därefter enhälligt fattat beslut om att svensk freonanvändning skall upphöra före . Freonförbrukningen i minskar redan i snabb takt. presenterades nya data om ozonskiktet som visar att använda beräkningsmodeller varit för optimistiska och att hotet mot ozonskiktet är ännu större än beräknat. - Därför bör verka för att den granskningskonferens som är planerad att äga rum 1990 tidigareläggs och att inom denna konferens förespråkar en mer ambitiös målsättning och även försöker fastställa ett årtal för totalavvecklingen av freonanvändningen. Freonernas roll som gaser med växthuseffekt förstärker skälen för denna tidigareläggning. Förbränning av fossila bränslen som kol, olja och gas, liksom förbränning av torv, skogsprodukter eller liknande, ger - trots moderna reningsanläggningar - upphov till luftföroreningar. Olika förbränningsmetoder och olika bränsleval kan emellertid påverka utsläppens storlek. Tabell 2 Utsläpp från olika slags förbränningsanläggningar Beräknat per elgenereringsförmåga. Utsläpp räknade i ton/år. PFBC (kol) Källa: Swedegas m.fl. kom de första rapporterna om försurningsskador förorsakade av svavelföroreningar. Åtgärder mot svavelutsläppen har resulterat i minskade utsläpp. De vidtagna åtgärder är dock otillräckliga. Ett moderat förslag om minskning av svavelutsläppen fram vann bifall 1988. För att stödja denna minskningsplan bör en miljöavgift på utsläppen av svavel införas. Vi har tidigare föreslagit en avgift på tjock eldningsolja som motsvarar per ton svavel. Vi förutsätter att den nu sittande utredningen om ekonomiska styrmedel inom miljövården presenterar ett förslag som innebär att kan fatta beslut i bl a denna fråga. En stor del av svavelnedfallet över härrör från andra länder. De europeiska konservativa och kristdemokratiska partierna inom EDU (European Democrat Union) har kommit överens om att verka för att minska svaveldioxidutsläppen fram . bör i internationella förhandlingar ta fasta på detta och verka för en överenskommelse i på minst denna nivå. De största luftföroreningarna kommer från de kommunistiska länderna, där miljöfrågorna länge ignorerats av de styrande. modernaste brunkolskraftverk i Jänschwalde saknar t ex de mest elementära reningsanordningar för svavel och kväve. Utsläppen av svaveldioxid beräknas till ca , vilket är mer än totala utsläpp. Verket beräknas dessutom släppa ut lika mycket kväveoxider som all svensk vägtrafik. Nedfallet av kväveoxider ger upphov till svåra störningar och skador på mark, vatten och växter. Utsläppen av kväveoxider kommer dels från kraftoch värmeverk och industriella processer, dels från trafiken. Modern rökgasrening kan nedbringa utsläppen betydligt, men det är likväl viktigt att undvika ökad användning av bränslen. - Regeringen bör därför föreslå hur kväveutsläppen skall kunna minska till en nivå som naturen tål. I avsnittet nedan om transportsystemet behandlas åtgärder mot kväveföroreningar från transportsektorn. Användning av fossila bränslen ger inte bara luftföroreningar. Alla fasta bränslen bildar stora mängder slagg, sot och aska vid förbränning. Dessa restprodukter är ofta miljöfarliga och måste behandlas med försiktighet. Ett kolkraftverk av samma storlek som en vanlig kärnkraftsreaktor skulle ge upphov till aska, sot och slagg som skulle täcka en yta motsvarande i till sjutton meters höjd. Även förbränning av torv ger upphov till besvärliga miljöproblem. I torven har en del tungmetaller upplagrats. Torven ger också upphov till slagg och aska. Ännu mera allvarligt är emellertid såren i naturen efter torvbrytning. Torven kan likställas med fossila bränslen. Genom bränntorvutvinning ödeläggs ofta värdefulla mossar. Regeringens politik, som inneburit att har använts för att stimulera ökad torvanvändning, är från miljösynvinkel illa genomtänkt. 6 Ett miljövänligt transportsystem Inom samtliga samhällsområden måste värnandet om miljön prioriteras. Detta gäller inte minst inom kommunikationsområdet. Ett väl fungerande transportsystem är mycket viktigt för samhällets funktion och utveckling. Detta går väl att kombinera med en framsynt miljöpolitik. I , som är ett relativt glesbefolkat land, är fungerande, individuella transporter en förutsättning för att samhället skall fungera. Bilen utgör ryggraden i det svenska transportsystemet. Åtta resor av tio sker med bil. Med tanke på bilismens stora betydelse och omfattning behövs miljövänlig teknik på detta område. Moderata samlingspartiet har i varit pådrivande för en snabb frivillig övergång till avgasrenade bilar, genom stimulanser i form av skatterabatter vid bilinköp eller på fordonsskatten. Våra moderata förslag vann bifall mot socialdemokraternas röster. Luftföroreningarna från bilar kommer att ha minskat kraftigt. Tack vare den av Moderata samlingspartiet initierade frivilliga, 1** 1988/89.3sami. skattestimulerade avgasreningen fanns, redan innan kraven på katalytisk rening av nya bilar trädde i kraft /89, närmare 350 000 katalysatorbilar i , vilket motsvarade av bilparken. Dessa bilar svarar för upp emot av trafiken, eftersom nya bilar körs mer än gamla. För ha framgång i miljöarbetet krävs framför allt att det personliga engagemanget uppmuntras och belönas. Endast om vi alla som individer känner ansvar för miljövården kan statsmakternas åtgärder ge resultat. Den investering i miljöförbättrande teknik som bilister kommer att göra kommer att belöpa sig till mer än . Det är den största enskilda ekonomiska satsningen på bättre miljö som någon grupp i gjort. Ett förslag som förts fram i syfte att minska trafikens luftföroreningar är att sänka hastighetsgränserna. Åtgärden skulle dock ge en mycket marginell miljöeffekt. På uppdrag av har statens vägoch trafikinstitut (VTI) studerat vilka åtgärder som är tänkbara för att reducera kväveoxidutsläppen(NOx). Denna studie visar att en sådan åtgärd endast skulle ge en utsläppsminskning . Tabell 3 Möjliga satt att minska kvävedioxider NO-utsläpp(%) Reduktioner (jämfört med ) om åtgärden vidtas Fordonstekniska åtgärder - skärpta emissionskrav för personbilar - 17 - minskat luftmotstånd - 3 - emissionsbegränsning för tunga dieselfordon (NO40 %) - 1 - emissionsbegränsning för tunga dieselfordon (NO,) - 8 - ytterligare emissionsbegränsning för bensindrivna bilar fr.o.m. - införande av 5-växel samt minskat rullmotstånd - 4 - lägre tjänstevikt - 2 - måttlig anpassning till gällande hastighetsgränser - 1 - kraftigare anpassning till gällande hastighetsgränser - 3 - mjukare körning - 2 - sänkning av hastighetsgränser - 1 Förändringar i trafik- och transportmönstret - förbättrad transportplanering, dvs. tunga lastbilar - 3 - överflyttnig av gods från lastbil till järnväg (kombitrafik 7,5 M ton) - 2 - överflyttning av persontrafik mellan olika färdmedel 0 - utebliven trafiktillväxt - 12 (Procenttalen kan inte summeras till sammanlagda reduktioner för kombinationer av åtgärder; källa VTI). VTI:s undersökning visar att den ojämförligt största utsläppsminskningen är relaterad till införandet av katalytisk avgasrening. gjorda mätningar av utsläpp från katalysatorförsedda bilar, genomförd av , antyder att minskningarna kommer att bli ännu större. Resultaten visar att utsläppen är mycket lägre än vad lagen tillåter, för kväveoxider enbart hälften så stora. - Åtgärder inom den befintliga bilparken måste uppmuntras. Även på detta område har regeringen nu accepterat ett moderat krav. Ett stimulansbidrag på 1 000:- föreslås utgå till åtgärder som minskar utsläppen på icke avgasrenade bilar . bör dock, enligt vår mening, inte vara bundna till en viss teknik utan till utsläppsminskningen. Nästa steg för att minska utsläppen inom trafiken är att uppmuntra en snabbare förnyelse av bilparken. Nyregistreringen av bilar i är, trots de senaste årens ökning, måttlig i jämförelse med övriga . Det är bl a de senaste årens ständiga skattehöjningar inom bilområdet som medfört detta. Oberoende av valet av transportmedel bör huvudmålsättningen vara att transporterna skall vara så effektiva som möjligt. Detta ger positiva resultat för miljövården. Järnvägs-, flyg- och vägtransporter skall komplettera varandra så att de utnyttjas på bästa sätt. Landsvägstransporterna står för en betydande del av luftföroreningarna. Dieselutsläppen måste nedbringas. har med vårt stöd infört de s k USA-kraven på lätta lastbilar, bussar och tunga fordon. - Det är utomordentligt angeläget att utsläppsminskningar stimuleras för tunga lastbilar och bussar, som svarar för en betydande del av kväveoxidutsläppen. Den av fastställda planen innebär att ekonomiska stimulanser skall sättas in års modeller, alltså före de obligatoriska kraven års modeller. Dessa stimulanser bör, enligt vår mening, kunna tidigareläggas . Den tekniska utvecklingen kommer att kunna minska utsläppen ytterligare. Beräkningar från visar att bränsleförbrukningen kan minskas . Detta förutsätter dock delvis att trafikplaneringen från det allmännas sida förbättras med hjälp av en rimlig trafikreglering, förbifartsleder och liknande. Med en fortsatt övergång till en miljövänlig vägtrafik kan, enligt beräkningar utförda av statens väg- och trafikinstitut, utsläppen minskas så att kväveoxidutsläppen då uppgår till mot 160 1980 - en minskning . Kolväteutsläppen skulle minska från till - en minskning . Koloxidutsläppen skulle minska från till , eller . Om så sker har ett stort steg tagits mot en miljövänlig vägtrafik. Det finns också uppmuntrande exempel från andra delar av världen. Luften i storstäder som plågats svårt av luftföroreningar som och har t ex blivit avsevärt bättre. Viktiga beslut och stora miljöåtgärder inom biltrafikområdet har gjorts och görs även på andra håll. Den borgerliga regeringen i var tidigt starkt pådrivande inom EG. infördes i skatterabatter på avgasrenade bilar. har fattat beslut om obligatorisk avgasrening och EG-parlamentet har även röstat för strängare krav på avgasrening för samtliga mindre bilar. Luftmiljöproblemen är internationella och känner inga gränser. Därför är våra relationer till EG när det gäller trafik- och miljöpolitik av stor betydelse. 6.4 Kollektivtrafik i storstäder Kollektivtrafiken i större tätorter medför miljöproblem, framför allt när det gäller dieseldrivna bussar. Att flytta över biltrafik till dieselbussar kan ge en direkt negativ miljöeffekt, om man jämför med katalytiskt avgasrenade bilar. Det sker ett omfattande utvecklingsarbete - ofta på moderat initiativ med mer miljövänlig teknik för busstrafik i bl a , , och . Bl a prövas bussar för vätgas- och naturgasdrift. I främst finns omfattande planer på att utöka den spårbundna eldrivna kollektivtrafiken, bl a genom en järnvägsförbindelse till . Det ansågs länge fullt acceptabelt att föra miljöfarligt avfall till vatten, som enligt många hade en självrenande förmåga. Särskilt världshaven betraktades som okänsliga för olika typer av föroreningar. Kunskapen har ökat och vi vet nu att hoten mot livet i vattnet är många: i försurade sjöar dör växter och fiskar, PCB och DDT skadar sälarna i , oljeutsläpp ger långvariga effekter på fågelliv och livet i haven. 7.1 DDT och PCB sälbestånd har minskat kraftigt. Ett tioårigt inventeringsarbete på avslöjar att bara omkring 1 000 gråsälar finns kvar i mot kanske hundratusentals . De resterande sälarna är till stor del skadade. Av nära 100 undersökta sälar var bara två unga djur friska. På resten upptäcktes hudskador, kloförändringar, tarmsår och förträngningar av livmodern, som förhindrar fortplantning, samt livmodertumörer. Forskarna misstänker i första hand PCB som orsak till dessa skador. PCB är ju en industrikemikalie som har använts i bl a transformatorer och som mjukgörare i plaster. PCB är ett klorerat kolväte. Det är fettlösligt och lagras därför upp i djurens kroppar. Ju högre upp i näringskedjorna en djurart befinner sig, ju högre blir oftast koncentrationen. Det drabbar rovfåglar och sälar. - Totalt förbud mot användande av PCB i nya anläggningar råder i . Avvecklingen av PCB i äldre elmateriel bör följa den av rekommenderade planen och vara avslutad . 1988/89 bör besluta i enlighet med förslag. - PCB-förekomsten i bottensediment bör kartläggas och saneringsåtgärder planeras om PCB-läckaget till vatten utgör en miljöfara. Detta bör prioriteras inom ramen för anslaget Åtgärder mot miljöskador. - I har DDT varit förbjudet att använda . Trots detta har förekomsten av DDT och PCB i ökat efter en kraftig nedgång . pcb och ode Okar igen Medelhalt DDE (en nedbrytningsprodukt av DDT) och PCB i sillgrissleägg frän . De senaste ärens mätningar visar att halterna i vissa av organismer, efter mänga in nedgång, åter börjat stiga. Ha.tema anges i mg/kg extraherbart fett. Källa: SNV. Staterna runt är av Helsingforskonventionen förpliktade att förhindra utsläpp av DDT och PCB. Trots detta utfördes en massiv bekämpning av skadeinsekter i skog med DDT i . Detta kan förklara DDT-ökningen. - bör initiera förhandlingar för att få bindande garantier för att denna typ av brott mot ingångna avtal inte upprepas. Toxafen är ett ämne som återfinns i bl a Östersjövatten. Det är ett bekämpningsmedel som används i och . Det är inte tillåtet i . Giftigheten ligger på samma nivå som DDT och PCB. Toxafen anrikas dock ej i näringskedjan på samma sätt som andra klorerade miljögifter. - bör i internationella förhandlingar verka för att få bort toxafen. Massaindustrin släpper ut stora mängder stabilt klorerat organiskt material till havet. Detta mäts ofta i TOC1, som är en samlingsparameter som inrymmer både miljömässigt oskyldiga (lättnedbrytbara, ej bioackumulerbara, ej toxiska) substanser och substanser med miljömässigt negativa egenskaper. De senare klorföreningarna bidrar bl a till att skapa dioxin - ämnen som är mycket giftiga. Dessa utsläpp kommer kraftigt att minska när beslut om hårda koncessionskrav genomförs. Därmed minskar den tillåtna mängden klorerad organisk substans (TOC1) per ton producerad massa successivt till nivån 1 per ton. Det är av utsläppsnivån . När utsläppen minskar till den nivån hävdar massaindustrin att andelen högklorerat, svårnedbrytbart material minskar till låga nivåer. Denna utveckling accentueras av de åtgärder som införs för att eliminera bildning av klorerade dioxiner vid blekning. En stark satsning på teknikutveckling för att nå ner till nollutsläpp pågår också inom svensk massaindustri. - Målet måste vara ännu lägre utsläpp av klorföreningar. Undersökningar av förekomsten av organiska klorföreningar i naturen försvåras av att naturen själv producerar ett hundratal sådana ämnen. Troligen svarar den naturliga produktionen för merparten av organiskt bunden klor i naturen. Det bör vara ett viktigt mål för forskningen att kartlägga vilka klorföreningar som utgör hot mot vår miljö och vilka som inte gör det. Detta är av vitalt intresse för att kunna styra miljöarbetet i bl a svensk massaindustri. Syrebrist och bottendöd kan lokalt förklaras av massaindsutrins utsläpp av syreförbrukande substanser. Dessa utsläpp har minskat mycket kraftigt . Den syrebrist som fortfarande registreras talar dock för att ytterligare begränsningar av utsläppen kan vara nödvändiga. 7.3 Fosfor och kväve Ett miljöproblem som uppmärksammades var igenväxning av sjöar och vattendrag som en följd av utsläpp av framför allt fosfor från industrier och samhällen. En kraftig utbyggnad av reningsverk åstadkom stora förbättringar. Vattnet i mitt i blev t ex åter fiskrikt och badbart. står föroreningar längs kusterna i centrum för uppmärksamheten. Kustområden och förhållandevis grunda havsområden som och har i vissa områden drabbats av massutveckling av alger och därav följande syrebrist och fiskdöd. Syrebrist och fiskdöd har emellertid registrerats förr, långt före dagens intensiva jordbruk och biltrafik. Många skäl talar dock för att stora utsläpp av fosfor och kväve ökar risken för syrebrist och fiskdöd i vissa områden. Näringstillförseln har ökat den totala fisktillgången. Det är en viktig forskningsuppgift att ta reda på vid vilka nivåer utsläppen av dessa näringsämnen övergår från att ha en positiv verkan till en negativ. Starka skäl talar dock för att vi redan nu måste minska utsläppen av näringsämnen till haven. En god början har tagits genom beslutet om avgasrening, som kommer att kraftigt minska kväveutsläppen från personbilar. Moderata samlingspartiet har i föreslagit att reningsverken efter hand bör utformas med fungerande kvävereduktion. har tagit beslut om detta. Mycket av intresset kring kväveutsläppen har koncentrerats på jordbrukets roll. Dessa frågor behandlas närmare i nästa kapitel. Andra länder i vår omgivning har inte samma ambitioner. Hur ansvaret för närsaltutsläppen i fördelar sig är känt genom undersökningar som Askölaboratoriet utfört. Nedfallet från atmosfären sker till största delen i form av nitrat och ammonium. Genom att dessa kväveformer är direkt tillgängliga för växtproduktionen får det atmosfäriska nedfallet extra stor betydelse. De politiker som ger sken av att svenska åtgärder kommer att lösa de problem som sammanhänger med tillförseln av näringsämnen till våra hav är inte sanningsenliga. svarar för av kväveutsläppen och av fosforutsläppen. svarar för av såväl kväve- som fosforutsläppen. utsläpp av närsalter är mycket stora. För miljön i bl a är det av avgörande betydelse att tar sitt ansvar. Kvävetillförseln till har stor betydelse även för tillståndet i . Tillförsel genom Östersjöinloppen är den största enskilda källan i . De nordiska miljöministrarna har kommit överens om att Nordiska investeringsbanken skall kunna ge fördelaktiga lån till tekniköverföring på miljöområdet. Det är ett bra initiativ. Reningen av den polska floden är ett stort internationellt projekt som startas. - skulle kunna erbjuda sig att inom detta projekt bekosta en försöksverksamhet för att ta reda på kväveläckaget från det polska jordbruket under olika förhållanden. Ett utökat besöksutbyte med på miljöområdet skulle också tjäna ett gott syfte. Användningen av miljöfarliga kemikalier kan leda till oacceptabla utsläpp till våra vatten. Vi har i tidigare års motioner pekat på utsläpp av giftiga och svårnedbrytbara ämnen till de kommunala reningsverken och ställt krav på rening av avloppsvattnet från sådana ämnen innan det når reningsverket. har fattat beslut i enlighet med detta krav. Ämnena paradiklorbensen som används som doftmedel, nonylfenol som används som tvättmedel och trikloretan som är ett avfettningsmedel, är alla exempel på svårnedbrytbara substanser, som är giftiga för organismer i naturen och dessutom cancerframkallande. Eftersom dessa substanser används på ett stort antal ställen, bl a i hemmen är det inte möjligt att ställa krav på rening vid källan. passerar de reningsverken och ger skador på vattendrag innan de når havsmiljön. - Dessa svårnedbrytbara kemikalier bör inte användas på ett sådant sätt att utläckage till naturen sker. Miljövänliga alternativ finns. Många av våra insjöar är dricksvattenreservoarer för betydande områden. Rapporter om dioxinförekomst i , som förser ett stort område med dricksvatten, är oroande. - Regeringen bör därför uppdra åt att utarbeta en aktionsplan mot föroreningarna i Sveriges sjöar och vattendrag. Därvid måste åtgärder för att förhindra spridning av svårnedbrytbara kemiska substanser genom avloppsvatten beaktas. Miljötillståndet i dem kan vi i till största delen själva påverka. I internationella förhandlingar om havsmiljön kan en genomförd plan enligt dessa intentioner tjäna som stöd för motsvarande krav i andra länder. I aktionsplan mot havsföroreningar konstateras att det kunskapsunderlag som rapporten bygger på är mycket omfattande. Trots detta finns stora brister och osäkerheter inom olika områden. Detta talar för en förstärkning av den forskningen. Extra anslag till denna behandlades av . - Det är nödvändighet att förbättra de fasta resurserna för havsforskning i form av byggnader och utrustning på forskningsstationerna på och . Till detta ändamål bör anslås. 8 Jordbruket och miljön För att upprätthålla en globalt tryggad livsmedelsförsörjning är det av vital betydelse att långsiktigt kunna bibehålla markens produktionsförmåga. Det finns stora områden i världen, både i industriländer och utvecklingsländer där miljöhoten mot jorbruksmarken är påtagliga. I liksom i de flesta delar av den industrialiserade världen har en ökning av jordbruksproduktion kunnat ske trots en mindre odlad areal per capita. Detta har varit möjligt genom en ökad produktivitet som åstadkommits genom att nya utsäden givit god avkastning, genom användning av ökande mängder handelsgödsel och genom användning av mera växtskyddsmedel samt genom en ökning av den konstbevattnade arealen. De stora jordbrukssubventionerna i i-länderna ökar risken för miljökonsekvenser. En utarmning av odlingslandskapet kan inträffa när även marginella jordar tas i bruk eller när odlingen koncentreras till vissa grödor. Kväveläckage till grundvatten och sjöar kan följa i intensivodlingens spår. Från åkerareal läcker kväve. I medeltal beräknas läckaget till ca per hektar. Från skogen är motsvarande läckage ca per hektar. Variationerna i läckage från är stora beroende på en mängd Lätta jordar läcker mer än lerjordar. Tidig höstspridning av stallgödsel på åker som ej höstsås ger större läckage än spridning nära vårsådd. Grödan tar upp näring effektivt . Läckaget av handelsgödsel, som sprids under växtsäsongen, är därför lågt. Åtgärder inom jordbruket kan således minska problemen. Förbättrad gödselhantering så att en så stor del av spridningen sker när en gröda kan ta upp näringen är en metod. På detta område har vi moderater varit pådrivande. - Eftersom kväveläckaget är beroende av en rad yttre omständigheter är den nuvarande konstgödselavgiften olämplig. För att miljöavgift skall vara motiverad skall den motverka miljöfarlig verksamhet. Spridning av konstgödsel kan i en del fall ge upphov till miljöproblem, men i andra fall är användningen oskadlig. förbrukning av kvävegödselmedel ligger något under världens medelnivå och kraftigt under medeltalet för såväl som . bönder använder hälften så mycket kvävegödsel per hektar som i och och en sjättedel så mycket som . Inte ens om allt jordbruk på arealer som avvattnas till skulle läggas ner och ersättas med skogsplanteringar skulle kväveutsläppen i efter en tioårsperiod minska med mer än . - Kunskapen om hur läckage av växtnäring sker är fortfarande bristfällig. En satsning på fortsatt kunskapsuppbyggnad är nödvändig. Den bör kunna ge underlag för rekommendationer om gödselmängder, spridningstidpunkt, läckagerisker etc. Spridningen av slam från reningsverk på har diskuterats intensivt . Slam från tätorter med obetydlig industri är i allmänhet ett mycket gott gödselmedel, medan slam från tätorter med stor industriverksamhet kan innehålla betydande mängder skadliga ämnen. Spannmålens innehåll av tungmetallen kadmium ökar. Eftersom kadmium är skadligt måste motåtgärder vidtas. Det kan ske genom att kadmiumhalten i gödselmedel och slam minskar. Det är också viktigt att det luftburna kadmiumet från förbränning hålls på en mycket låg nivå. - Regeringen bör fastställa låga gränsvärden för skadliga ämnen i slam som används på . Kommunerna skall därefter garantera att dessa värden inte överskrids.