mot · GC02So546 · 1989-01-25 00:00:00 — Om man inte får diskutera det som känns svårt är en naturlig reaktion att undvika de patienter som ger upphov till de motstridiga känslorna. Man undviker att gå in på döendes rum vid ronder, man stannar på expeditionen och sysslar med journaler och annat pappersarbete eller vårdar inventarierna noga. Dessa försök till undvikande ger personalen skuldkänslor. Till slut flyr man situationen antingen genom att byta yrke eller genom att distansera sig från patienten som medmänniska och i stället se henne som i huvudsak ett vårdpaket som skall hanteras. En individuell vårdplan ger varje patient trygghet och säkerhet. har sjukvården planerat helt utifrån patientens medicinska diagnos. Det är naturligtvis viktigt eftersom patienten söker vård för att bli botad och medicinskt behandlad. Men eftersom god omvårdnad är en förutsättning för framgångsrik medicinsk behandling måste planeringen också utgå från varje individs behov av omvårdnad. En sådan vårdplan skapar trygghet och säkerhet för både patienterna, anhöriga och personalen genom att de vet vad som skall hända framöver. Alla ansvariga har tillgång till samma information och kan ge samma besked till patienten och de anhöriga. Det skapar tillit och förtroende för personalens kompetens, vilket i sin tur är förutsättning för en god omvårdnad. Utveckling av vårdavdelningar för omvårdnad har internationellt sett ett högt vårdplatsantal i förhållande till invånarantalet. Vårdplatserna ingår dessutom i högre grad än i jämförbara länder i sjukhusklinikernas organisation och sektioneras ofta efter förekommande subspecialiteter. Detta system medför att de vårdplatser som finns vid ett sjukhus inte alltid utnyttjas på ett elfektivt sätt. Konkret betyder detta att ett sjukhus som helhet mycket väl kan ha tomma kirurgplatser men ändå tvingas skriva ut patienter för tidigt eller avvisa på grund av överbeläggningar inom t. ex. medicinkliniken. Omvårdnad och omvårdnadskunskap är inte i samma grad knutna till en viss medicinsk specialitet. Behov av omvårdnad avgörs mer av andra faktorer än diagnosen, såsom grad av sjuklighet, ålder, allmän förmåga att klara sitt dagliga liv etc. Den strikta uppdelningen av vårdplatser utifrån sjukdomsdiagnoser och sakspecialiteter gör också att omvårdnadens terapeutiska betydelse hamnar i skymundan. Det är angeläget att landstingen mer kraftfullt prövar om en omstrukturering av vårdplatsernas organisation kan öka såväl vårdkvaliteten som produktiviteten. Utgångspunkten skall vara att patientens tid vid sjukhuset tas till vara på bästa möjliga sätt. Det är angeläget att få till stånd ett bättre samlat vårdplatsutnyttjande och en större flexibilitet än vad dagens vårdorganisation erbjuder. I många länder utvecklas f. n. särskilda s. k. nursing care units. bör ta del av de erfarenheter som finns internationellt för att kunna använda dessa för en motsvarande utveckling här. Brister i omvårdnaden leder till sämre effektivitet i den medicinska vården. Det kan uttryckas i kvalitetstermer som onödigt fysiskt och psykiskt lidande och därmed sämre livskvalitet för patienterna och deras anhöriga. I termer av produktivitet innebär det dålig omvårdnad, förlängda vårdtider och för många läkarbesök. Det är en angelägen uppgift att ge omvårdnaden bättre utvecklingsmöjligheter och bättre organisation. ger personalen dåligt samvete som bidrar till stress och flykt från vårdyrket. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utarbeta program för fort- och vidareutbildning om smärta och smärtlindring för vårdpersonal av alla kategorier, [att hos regeringen begär en översyn med avseende på vad vårdyrkena kräver av sina utövares empati och hur detta skall påverka intagningsreglerna,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att prioritera utbildningsplatser för det tredje året i gymnasieskolans vårdlinje,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vårdutbildningarnas praktiskt-kliniska delar,1] [att hos regeringen begär att planeringsramen för högskolans allmänna hälso- och sjukvårdslinje ökar med 450 platser,'] [att som sin mening ger regeringen till känna att försöksverksamheten vad gäller den treåriga högskoleutbildningen i allmän hälso- och sjukvård skall vara permanent,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det utökade platsantalet för högskolans allmänna hälso- och sjukvårdslinje bör tillföras den treåriga utbildningen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vikten av alternativa vägar till högskolans medellånga vårdutbildningar i syfte att rekrytera äldre och livserfarna människor,1] [att hos regeringen begär en utredning om statligt huvudmannaskap för de kommunala medellånga vårdutbildningarna,'] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående det angelägna i att regeringen i den kommande forskningspolitiska propositionen prioriterar ökade resurser och stärkt organisation för omvårdnadsforskningen,'] [att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att analysera behovet av vårdlärare och av utbildning på distans enligt vad som anförts i motionen,'] [att avvisar regeringens förslag om indragning av 30 platser på vårdlärarutbildning,'] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ansvarsfrågor och ledning i hälso- och sjukvården, 3. att av regeringen begär att SPRI får i uppdrag att initiera försök med omvårdnadsenheter i motionens anda, 4. att hos regeringen begär att SPRI, Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut, presenterar en samlad bild av olika försök med förändrad vårdorganisation som pågår runt omkring i landet. () () ()