ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02N266 · 1989-01-23 00:00:00 — Invandrares och pensionärers hantverkserfarenhet Vi lever i ett sårbart samhälle. Sårbarheten har ökat med alla de maskiner och verktyg som gjort livet bekvämare - men också hetsigare. Stordrift och centralisering har gått hand i hand med den industriella utvecklingen. var förhållandena mellan stad och landsbygd mer välbalanserade. Staden med sina rika möjligheter till högre utbildning och kommersiellt kultur- och varuutbud m.m. låg i nära kontakt med och försörjdes till stor del av sitt omland. börjar de största svenska städerna bli otympliga och svåra att kontrollera vad gäller lagöverträdelser, trafik- och bostadsproblem och avfallshantering. växer glesbygdsproblemen; närservicen blir allt sämre när befolkningsunderlaget sviktar, och ungdomen lockas till städerna av det större nöjes- och arbetsutbudet. De kvarvarande får till råga på allt via skattsedeln subventionera bostadsbyggandet och transportsystemen i städerna. Vi vet att vi behöver vår levande landsbygd - för försvar och livsmedelsförsörjning., för att hålla kultur- och naturvärden levande och för att bibehålla de grundläggande överlevnadskunskaperna, som är på väg att falla i glömska. Vi behöver ett jordbruk där man inte är helt beroende av importerade insatsvaror och där man tillämpar odlingsmetoder som ger långsiktigt bärande jordar och fullvärdiga livsmedel. För att bygga upp glesbygdens infrastruktur och återinföra kunskaper både i hantverk och ekologiskt liv i samklang med naturen behöver vi utnyttja pensionärernas gedigna kunnande. De äldres kunskaper är också ovärderliga ur sårbarhets- och beredskapsaspekt. Med dem försvinner många gamla hantverk och andra viktiga insikter och erfarenheter av socialt nätverk. Vid utvecklandet av beredskapsåtgärder kan vi hämta erfarenhet från de äldre och aktivt utnyttja dem som initiativtagare genom deltidsanställning för att organisera denna beredskap. Genom deras kännedom om bygd och människor kan vi också ta vara på gammal värdefull kultur. Den kontakt mellan generationerna som naturligt följer av gemensamma satsningar i bygden skulle ytterligare öka värdet av insatserna. Då det gäller invandrare från landsbygd i andra kulturer skulle även deras erfarenheter och hantverksskicklighet i yrken som hos oss är på stark tillbakagång kunna tillvaratas. Många gamla hantverk är nödvändiga i ett resurssnålt samhälle. Tillsammans skulle dessa åtgärder öka möjligheten för att "Hela skall leva; ge en större befolkningstäthet och därmed bättre underlag för Mot. 1988/89 samhällsservicen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ta vara på äldres och invandrares kunskaper och erfarenhet av hantverk.
mot · GC02N267 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :N267 Ändrade kreditregler för varvsindustrin varv är det sista varvet i som kan ta emot större båtar. Det är oerhört viktigt att varvet ges möjligheter att leva vidare. Det är det allra sista reparationsvarvet i hela som kan ta emot fartyg av större storlek. skadades torrlastaren av vid en grundstötning. Skadorna var så stora att Trollhätte kanalverk vägrade ta emot henne; risken för att den spruckna oljetanken skulle läcka tjockolja var överhängande. varv kunde ta emot henne, annars hade man tvingats släpa henne genom åtta slussar, genom vattentäkt till . Ett verkligt miljöhot alltså. kan inte varv leva på reparationer hur värdefullt det än är att de finns . Varvet måste också ha egen tillverkning men missgynnas här av de svenska reglerna för åtnjutande av krediter. Enligt dem måste man bygga båtar som är på och det är bara av de båtar som byggs på varv som är av den storleken. De flesta fiskebåtarna ligger på . väljer många svenska fartygsbeställare att låta bygga i t.ex. där man satt gränsen till och där man dessutom som beställare får en extra subvention på av kontraktssumman tillbaka. Genom en justering av de svenska kreditvillkoren ner till skulle varv kunna öka sina möjligheter till jämn sysselsättning och inkomst. Samhället har allt intresse av att får behålla sitt varv, det sista i som kan ta emot stora båtar. Det är av största betydelse för Vänersjöfarten att det finns ett varv som snabbt kan avhjälpa fel på fartygen. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär en översyn av gällande bestämmelser i syfte att ändra kreditreglerna för varvsindustrin så att varvet i kan överleva.
mot · GC02N269 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:N269 av andre vice talman m.fl. (fp, m, c) Mot Småföretagen och den Europeiska gemenskapen 1988/89 politik gentemot EG bygger på en anpassning av det svenska regelsystemet till EG:s och till de s.k. EG-direktiven. Denna politik är fastställd av . Det svenska näringslivet domineras när det gäller antalet företag av småföretagen. av företagen har färre än 200 anställda. Även när det gäller sysselsättning är småföretagssektorn den viktigaste; av de sysselsatta arbetar i små företag. Mot denna bakgrund har debatten om EG i alltför liten utsträckning handlat om vad skapandet av EG:s inre marknad innebär för de svenska småföretagen. Inte heller har harmoniseringsarbetet utgått från småföretagens förhållanden. Inom EG finns ett särskilt aktionsprogram för småföretagen. Syftet med programmet är att minska problemen för de mindre och medelstora företagen och öka intresset för att starta företag. En del av aktionsprogrammet gäller förenkling av det administrativa systemet. Bakgrunden är att små företag belastas relativt hårdare av samhällets regelsystem än de stora företagen. Därför har belutat att alla lagförslag som den lämnar till ministerrådet skall åtföljas av en värdering av konsekvenserna för småföretagen. Medlemsländerna har också tagit initiativ till att förenkla lagar och regler för småföretagen. Enligt vår uppfattning bör som ett led i harmoniseringen med EG införa motsvarande regler. Detta skulle också medföra betydande förenklingar för småföretagen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att alla lagförslag som berör småföretagen skall åtföljas av en redovisning av konsekvenserna för dessa företag. Per () () 1 1988/89.
mot · GC02N270 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N270 av m.fl. (s) Bidrag till samägda industrihus Det är viktigt att skapa utvecklingsmiljöer för småföretagarna så att dessa kan expandera och utvecklas än mer. Av landets 352 000 företag är 351 000 småföretag. De sysselsätter 1,3 milj. människor. Dessutom utgör småföretagen av de direktexporterande företagen. Ett speciellt projekt pågår just nu där statens industriverk och småföretagarna försöker utveckla s.k. industribyar - bl.a. i , och i . Andra orter är , , samt , där det också finns en koppling till alla 17 Bergslagskommunerna. Det är viktigt att skapa dessa industribyar då dessa i sig genererar ökad kreativitet hos de etablerade företagarna genom möjlighet till rationell samverkan och utveckling. Det är därför ett villkor att man löser problemen beträffande regeltolkning av lokaliseringsstöd och i förekommande fall andra stödformer så att ägandeformen av industrihus ej spolierar möjlig utveckling. Industribytanken bygger på samägande av typ bostadsrättsform. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeltolkningar för stöd till samägda industrihus. () ()
mot · GC02N271 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N271 av och (båda s) Stöd till uppfinnare Det är oftast småföretag och nyföretagande som skapar ny produktion och nya arbetstillfällen. Men det är inte alltid som uppfinnare kan finna lämpliga företag som vill vidareutveckla uppfinningen och satsa på marknadsföring. Hindren är ibland mycket stora. För det första gäller det att finna ett lämpligt företag som vill vidareutveckla uppfinnarens nya produkt. Om detta skulle lyckas återstår ändå en lång väg från idé till färdig produkt. Ett välfärdsland som är i stort behov av att alla innovationer som har en plats på marknaden får möjlighet att utvecklas från idé till färdig produkt, allt i syfte att befästa ställning som industrination och välfärdsstat. ges visst stöd från samhället till framtagande av nya produkter, men större insatser borde göras för nästa led i arbetet till en tänkbar kund. En mer kvalificerad rådgivning till uppfinnare skulle kunna vara ett sätt att få fler uppfinningar ordentligt testade innan stora kostnader satsas på att marknadsföra fel produkt. För att hjälpa fler från idé till produktion och nya arbetstillfällen borde resurser satsas på kvalificerad rådgivning till uppfinnarna, exempelvis hjälp med utbildning i både marknadsföring och juridik. Några nya organisationer behövs inte för denna verksamhet utan det handlar i stället om att förbättra samarbetet mellan och (). Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökat stöd till uppfinnarna för kvalificerad rådgivning, utbildning och marknadsföring. () () 1* 1988189.
mot · GC02N272 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N272 av () Småskalig teknikutveckling Forskning och utvecklingsarbete inom industrin och olika samhällsorgan med dessa uppgifter är i allt väsentligt inriktat på långa serier och en storskalig produktion. Ett strikt lönsamhetstänkande styr utvecklingen som sker inom snäva ramar. För att utveckla produktionen av varor och tjänster spelar de tekniska möjligheterna stor roll. Många goda idéer genomföres inte genom att det inte går att överföra dem till en storskalig industri. En viktig förutsättning för framtiden blir därför att på olika sätt sprida och intressera nya och befintliga småföretag för ny teknik. Allt fler blir medvetna om att hänsyn till energi och miljö kräver en varsam hantering av våra naturresurser. En småskalig teknikutveckling ger bättre förutsättningar och medför en kontrollerbar påverkan på omgivningen. Forskning inom bioteknik och fytokemi är särskilt angelägna områden att utveckla. En systematisk inriktning på småskalig teknik ger ökat stöd för en regional utveckling. Åtskilliga kommuner med allt för ensidig industristruktur söker förutsättningar för att utveckla nya företag och produktionsområden. En småskalig teknik är mindre sårbar. Mångfalden i denna nödvändiga utvecklingsprocess där mänsklig kunskap kan omsätttas i småskalig teknik är ett alltför försummat område. Småskalig teknik är nödvändig för att bättre tillvarata glesbygdens och där befintliga areella näringars förutsättningar. Ett bestående intryck av verksamheten inom berörda samhällsorgan och forskningsinstitutioner är bristen på resurser för en småskalig teknikutveckling samt för att sprida nya kunskaper inom landet. Med hänsyn till de små medel som används för småskalig teknikutveckling är det nödvändigt att större resurser erhålles till detta område. Forskningen och kunskapsproduktionen inom STU, forskningsinstitutioner, tekniska högskolor och SLU bör särskilt uppmärksammas. För att åstadkomma resultat som kommer landets olika delar till del krävs att utvecklingsfonderna tar ett ökat ansvar för en småskalig teknikspridning. Utvecklingsfonderna bör utveckla former för ett utökat samarbete med kommuner, areella näringar och enskilda personer i syfte att föra ut och förmedla idéer för en småskalig teknikutveckling. Småskalig teknikutveckling leder till fler sysselsättningstillfällen, varsammare teknik, mindre sårbarhet och ger glesbygden samt mindre orter bättre förutsättningar. Med hänsyn till det anförda hemställs N272 1. att begär att regeringen ger i uppdrag åt STU att utöka program med småskalig teknikutveckling, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att SIND och utvecklingsfonderna skall avsätta ökade resurser för att tillvarata och sprida småskalig teknik, 3. att begär att regeringen ger forskningsinstitutioner, högskolor och SLU preciserade uppgifter vad gäller småskalig teknikutveckling.
mot · GC02N273 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N273 av och (båda c) Uttjänta bildäck blir i stor omfattning avfall och därmed ett miljöproblem. Sammanlagt kasseras ca bildäck i . Kasserade bildäck kan ha många användningsområden och därmed återbrukas i en eller annan form istället för att bli avfall. Exempel på återanvändning är t.ex. att de kan användas som stommar för regummering, vara råvara för industrin och användas som bränsle. Iblandning av gummi i asfalt för vägbeläggningar kan bli ett mycket stort användningsområde om denna teknik används i större omfattning. En beläggning med sådan inblandning ger fördelar med bl.a. tystare och säkrare vägtrafik. Inget av dessa återanvändningsområden är ensamt tillräckligt för att på kommersiella grunder motivera en återvinning av bildäck i stor skala, trots att samhällsvinsten skulle vara betydande. Ett sätt att skapa ekonomiska förutsättningar för att finansiera denna verksamhet är att införa en skrotningspremie för bildäck, uppbyggd på samma sätt som skrotningspremien för bilar. Enligt vår mening bör regeringen ges i uppdrag att tillskapa en handlingsplan för återvinning av bildäck och i samband därmed framlägga förslag till införande av en skrotningspremie. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en handlingsplan för återvinning av bildäck och i samband därmed förslag till införande av en skrotningspremie.
mot · GC02N274 · 1989-01-23 00:00:00 — För att en region som eller ett land som skall kunna hävda sig internationellt framförallt inom näringslivsområdet krävs att forskningen ges möjligheter att befinna sig i forskningens frontlinje på så många områden som möjligt. I första hand måste rejäla resurser satsas på grundforskningen som utgör basen för all annan tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Grundforskningen måste få utvecklas enligt sina egna villkor. och högskolorna har en stor betydelse för utvecklingen i vår region. De är viktigt att resurser skapas så att både grundforskningen och sedermera den tillämpande forskningen ges en sådan hög kvalitet att den effektivt bidrar till förnyelse inom näringslivet. har former för att skapa en integration mellan forskning vid och industriell utveckling skett inom regionen. De främsta exemplen på detta är forskarbyn och den tvärvetenskapliga stiftelsen . Samarbetet mellan näringsliv och högskolan måste förstärkas. Mellan den tillämpande forskningen och näringslivet måste finnas en gemensam strategi för näringslivets utveckling i regionen. Därför måste som tidigare nämnts ytterligare forsknings- och utvecklingscentra skapas i nära samarbete mellan näringsliv, banker och universitet som är förenliga med regionens industritradition, förutsättningar och utvecklingsmål. Tre sådana utvecklingscentra som bör skapas inom regionen är ett livsmedelstekniskt centrum, ett biotekniskt och biokemiskt centrum samt ett centrum för miljövänlig teknik. De forskningsresultat som nått en kommersiell bärighet måste stödjas antingen som nybildade företag eller erbjudas en riskkapitalmarknad för att kommersiellt komma igång. Tillgången på riskkapital för forskningsprojekt på väg till kommersialisering bör särskilt uppmärksammas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stimulera näringslivet i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en skånsk aktiebörs. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om etableringen av forskningscentra i .
mot · GC02N278 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N278 Den regionala företagsutvecklingen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A435 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av ny teknik, teknikspridning, spridning av företag inom framtidsinriktade branscher, tekniskt kunnande och teknisk utveckling för den regionala utvecklingen, 2. att hos regeringen hemställer att den regionalpolitiska utredningen får i uppdrag att utreda omfattning och inriktning av kapitalströmmarna från avfolkningsbygder till koncentrationsorter i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sambandet mellan förnyelsen av energiförsörjningen och regional utveckling, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om småföretagsamhetens betydelse för den regionala utvecklingen, 5. att hos regeringen begär förslag om återförande av en vinstandel motsvarande /kWh producerad vattenkraftsel till de kommuner och län där vattenkraften produceras för regionalpolitisk! motiverade investeringar enligt de riktlinjer som anförs i motionen. () () () () ()
mot · GC02N279 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N279 av och (båda s) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:L303 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av körkort för företagare och utvidgat auktorisationsförfarande.
mot · GC02N280 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:N280 av och (båda c) Den regionala utvecklingsfonden i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A436 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel till utvecklingsfonden i för rådgivning och utlåning till nya företagare, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att bör bli försökslän med kvalificerad rådgivning till unga företagare genom ett faddersystem i enlighet med motionen och att utvecklingsfonden i tillförs projektmedel för denna försöksverksamhet.
mot · GC02N281 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:N281 av m.fl. (fp) Ökat kvinnligt företagande Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:A804 hemställs 1. att till utvecklingsfonderna anslår för att stödja kvinnligt företagande enligt vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring av regler för bidrag och rådgivning vid de regionala utvecklingsfonderna. () () () () () () () () () ()
mot · GC02N282 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:N282 Utveckling av vätgasmotorer för personbilsdrift Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T222 hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande ekonomiska stimulanser för utveckling av /ELKO-motorer, vätgasmotorer för personbilsdrift. () () () () () () ()
mot · GC02N283 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N283 av och (båda c) Företags informationsskyldighet vid fusion Mångå anställda, många kommuner och län berörs av de företagsfusioner mellan och sammanläggningar av redan stora företag som sker i allt större utsträckning. Följande har hänt i : Sammanföringen av och elektrotekniska verksamheter har berört drygt 3 600 anställda vid i länet. köpte Holmen Fiskeby i . När nu MO och förvärvar är resultatet att detta bruk kommer att upphöra som bolag och verksamheterna ska inordnas i affärsområden inom . Totalt har närmare 3 000 anställda i länet. är ett annat företag där stora förändringar skett i ledningen. Norska Design-Funktionsgruppen har genom förvärvet av Ericssonkoncernens kontorsutrustningsdivision övertagit verksamheter i med drygt 960 anställda. Omkring 1 200 anställda har berörts av förhållanden för , finska Rosenlew har övertagit samtliga aktier. har industriförpackningsdivisionen sålts till finska Amerplast och torkdukstillverkningen () till gamla ägaren KF Industrigruppen. Bara i berörs alltså ca 10 000 anställda och 5 kommuner direkt av dessa förändringar. Kommuner och planerar och investerar i samhällets infrastruktur. Det är inte lätt att göra detta om man ständigt blir överkörd av stora mäns stora affärer. Regler borde utformas så att de ledande förtroendevalda inom kommunerna informerades och fick komma med sina synpunkter innan uppköpet. Företagen som köps upp blir fjärrstyrda. Besluten över företagens utveckling, investeringar och produktutveckling sker inte längre på den ort där företagen har sin verksamhet. Företagens framtid och utveckling avgörs ofta genom beslut i de nya maktkorridorernas slutna sammanträdesrum i en annan del av landet eller i ett helt annat land. De anställda, kommunerna, regionerna som berörs har oftast inte varit informerade om planerade fusioner, ja i några fall har t o m givna löften om fortsatt verksamhet brutits. De berörda ställs bara inför fullbordat faktum. De anställdas möjligheter till insyn och inflytande över sin egen arbetssituation minskar naturligtvis ju större företagen och koncernerna blir. Vid vissa sektorer i samhället saknas det pengar, t ex skolan och vården. Men vid företagsfusioner tycks det finnas gott om pengar. någon mån förhindra den koncentration av näringslivet som företagsfusioner Mot. leder till anser vi att en fusionskatt bör införas, t ex utformad som en N283 procentsats på den summa det uppköpande företaget betalar. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om företags skyldighet att i förväg informera berörd(a) kommun(er) vid uppköp av företag med fler än 100 anställda, [att hos regeringen begär förslag till en fusionsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen.1] () () 1 1988/89:Sk389
mot · GC02N284 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N284 av m.fl. (m) Försäljningen av mark som tillhör domänverket Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo257 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljning av domänverksmark. () () () () () (m) Karl-G östa ()
mot · GC02N285 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:N285 av m.fl. (fp) Teknologiskt samarbete m.m. mellan och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A441 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utökat teknologiskt samarbete mellan och , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om satsningen på gemensamma exportutbildningar och exportsamarbete, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om borttagande av etableringshinder mellan och . () ()