ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02K709 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:K709 av i (m) Ändring av vallag för kommunfullmäktige Enligt vallagen gäller att, om kommun har fler än 24 000 röstberättigade invånare, kommunen skall indelas i mer än en valkrets. Fullmäktige har själva att bestämma antalet valkretsar men prövning och fastställande av beslutet görs av . är indelat i tre valkretsar. För varje parti som tilldelats sitt sista mandat i valkretsen finns ett jämförelsetal som i sin tur har anknytning till totala antalet röster för partiet i en valkrets. Efter erhållet sista mandat finns ett antal överskottsröster utan värde. Överskottsrösterna i en valkrets får inte läggas samman med överskottsröster i de övriga kretsarna inom kommunen. Detta innebär att varje parti har ett antal outnyttjade överskottsröster som självklart varierar för respektive parti. har 349 mandat, av vilka 310 är fasta mandat och återstående 39 utjämningsmandat som fördelas i förhållande till partiernas samlade överskottsröster i samtliga valkretsar. Man räknar med andra ord ut hur många mandat respektive parti skulle fått om varit en enda valkrets. Utjämningsmandaten (39) tillfaller de valkretsar där partierna har de högsta obesatta jämförelsetalen. Samma system används vid val till landsting. Vid ett landstingsval är 9/10 av totala mandat s.k. fasta mandat och 1/10 utjämningsmandat. Har t.ex. ett landsting 81 mandat, är 73 fasta mandat och 8 utjämningsmandat. Motsvarande system finns icke för de kommuner som enligt vallagen skall ha mer än en valkrets. rådande system vad gäller fullmäktigeval innebär i sig en spärr mot småpartier. Vid riksdagsval finns en 4-procentspärr mot småpartier vad gäller totala antalet röster i landet, eller om ett parti regionalt i en riksdagsvalkrets inte når . Det är en viss fördel att även i kommunfullmäktigeval ha en spärr mot småpartier som blommar upp något eller några korta år. De är ofta missnöjespartier som kan ta ett eller annat mandat och därigenom kan få en vågmästarroll som försvårar ett kraftfullt kommunalpolitiskt arbete. I en kommun med flera valkretsar och där de politiska blocken väger relativt jämnt och endast mindre förskjutningar i den ena eller andra riktningen kan ändra en majoritet är det särskilt värdefullt att varje för respektive parti inom blocken avgiven röst tillmäts betydelse. Det vore därför angeläget att i kommun med mer än en valkrets ha fasta mandat och utjämningsmandat som ger samma effekt som om kommunen var en enda Härigenom vinnes att partierna får ungefär samma kostnad i antalet Mot. 1988/89 röster per mandat. Jag anser det därför värdefullt om i kommuner med mer än en valkrets kunde tillämpas samma system som vid landstingsval, dvs. 9/10 av antalet mandat i kommunfullmäktigeval är fasta mandat och 1/10 är utjämningsmandat. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad jag ovan anfört föreslår jag att beslutar sådan ändring i vallagen att ett system med utjämningsmandat tillämpas vid kommunfullmäktigeval i enlighet med vad som föreslagits i motionen.
mot · GC02K710 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89 :K710 Ändrade regler i vallagen beträffande poströstning Vid de ordinarie valen 1988 till , landstingen och kommunerna accentuerades det berättigade vid poströstningen. Allmänna erfarenheter från valnämnderna gav vid handen att möjligheten för en poströstande att rösta direkt i vallokalen på valdagen med poströstens återlämnande till den röstberättigade fick till följd att rösträkningen ute i distrikten kraftigt försenades. Genom denna ordning försenades rösträkningen avsevärt eftersom poströsterna fick läggas i urnorna först sedan förrättningen avslutats . Önskvärt vore att poströsten var definitiv och inte gav möjlighet till en ångerröst vid direkt val i vallokalen på valdagen. Då skulle poströsterna kunna läggas i urnorna under valdagens gång och efter förrättningens avslutande skulle dessa röster tillsammans med de andra rösterna kunna räknas betydligt snabbare. Vidare anser jag att det ligger en djup orättvisa i det förhållandet att röstberättigade - genom att postlokalerna är öppna under valdagen - har möjlighet att exempelvis poströsta och rösta direkt i vallokalen. Detta får däremot inte den som först röstat direkt i vallokalen. Jag föreslår en ändring i vallagen, kap. 10, 1 §: Vid ordinarie val till och val i hela riket av landstingsledamöter och kommunfullmäktige får röstning ske på varje postkontor inom riket från och med den tjugofjärde dagen före valdagen till och med valdagen. Den som utövat sin rösträtt genom poströstning får inte på nytt utöva sin rösträtt i vallokalen. Vidare skall ändring göras i 13 kap., §§ 3 och 4. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i vallagens 10 kap. 1 § samt 13 kap. 3 och 4 §§ såvitt avser poströstning som föreslagits i motionen.
mot · GC02K712 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :K712 av och (båda fp) Valsedlar av miljövänligt papper Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi712 hemställs att beslutar att valsedlarna val trycks på miljövänligt papper.
mot · GC02K713 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:K713 Utjämningsmandat i valkretsindelade kommuner Valkretsindelning görs för att få representation från alla delar av det väljande området i den beslutande församlingen. Indelningen kan dock medföra att den partipolitiska fördelningen skiljer sig någon mellan väljare och vald församling. Detta gäller särskilt för mindre partier och partier som har ett olika stort stöd i olika delar av kommunen. För att undvika dessa effekter har man vid riksdags- och landstingsvalen utjämningsmandat. I kommunerna finns inte detta oavsett hur många valkretsar kommunen är indelad i. Om de kommuner som indelats i valkretsar också fick utjämningsmandat skulle kraven på geografisk representativitet kunna förenas med de på full partipolitisk representativitet. Antalet utjämningsmandat bör vara kopplat till antalet valkretsar så att det blir fler utjämningsmandat ju fler valkretsar det blir. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen framlägger förslag om utjämningsmandat i de kommuner som är indelade i valkretsar.
mot · GC02K802 · 1989-01-16 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K802 av (m) Förbud för s.k. korsvimplar Svenska flaggans proportioner och färgnyanser regleras i flagglagen av (SFS 1982:269). har en blå vimpel med gult kors, dvs i form av en flagga med icke lagenliga proportioner, börjat saluföras. Den torde ha inspirerats av utländskt bruk, men överensstämmer ej med inhemsk, nationell sedvana och kan knappast heller sägas vara estetiskt tilltalande. Den har rentav i en artikel något upprört i nr 6/7 1987 betecknats såsom hybrid. Stiftelsen Nationaldag och har i sin utkomna handbok och Fanan uttryckligen tagit avstånd ifrån denna s.k. korsvimpel. Stiftelsen har rentav framhållit såsom önskvärt, att genom tillägg till flagglagen korsvimplar inte blir tillåtna. Det är av vikt, att goda traditioner bibehålies och stärkas. Detta gäller ej minst den svenska flaggans - och fanans - rätta bruk. Ärendet bör beredas av statsheraldikern hos och - såsom varande av principiell betydelse - föredragas i heraldiska därefter remitteras till Stiftelsen Nationaldag och under ordförandeskap av talman. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om behovet av skärpta bestämmelser i flagglagen.
mot · GC02K804 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K804 av m.fl. (vpk) Ökat stöd till fådagarstidningar har slutfört sitt arbete och presenterat betänkandet Reformerat presstöd. Det är vår förhoppning att regeringen skall lägga en proposition om en reformering av presstödet i enlighet med kommitténs direktiv. På en punkt borde det emellertid vara möjligt att redan nu fatta beslut i . Det gäller stödet till de lågfrekventa tidningarna, i huvudsak endagarstidningar. I likhet med en enhällig riksdag konstaterar dagstidningskommittén, att dessa tidningar spelar en utomordentligt stor roll för samhällsdebatten och för mångfalden inom pressen. En bred samstämmighet råder om att stödet till dessa tidningar bör öka. Merparten av de tidningar som uppbär presstöd är endagarstidningar. Men av det totala presstödet går endagarstidningar. Det sammanlagda presstödet till alla dessa tidningar är inte mycket större än det stöd som uppbär och betydligt mindre än vad som utgår till tidningen båda editioner. Med tanke på att samstämmighet råder om ett ökat stöd till fådagarstidningar och med tanke på att många av dessa tidningar befinner sig i en ekonomiskt besvärlig situation, föreslår vi att redan nu fattar beslut om ökat stöd till dessa tidningar i enlighet med majoritetsförslaget i dagstidningskommittén. Det innebär att driftstödet skall uppgå till 2,8 milj. kr. för en rikstidning videndagsutgivningoch 3,1 milj. kr. vid tvådagarsutgivning samt att bidraget för lågfrekventa tidningar med lokal eller regional spridning skall uppgå till 1,4 milj. kr. Totalt kan de nya bidragsnivåerna beräknas innebära en merkostnad på cirka 12 milj. kr. i förhållande till budgetpropositionens förslag. I sitt betänkande slår dagstidningskommittén också enhälligt fast att det nuvarande kvalifikationskravet beträffande minst 10 000 exemplar i abonnerad upplaga för de riksspridda fådagarstidningarna är alltför stelt. En oproportionerligt stor arbetsinsats läggs ibland ner för att undvika att upplagan skall sjunka under gränsvärdet. Även om detta värde underskrids med bara något eller några hundratal exemplar, minskas enligt nuvarande regler produktionsbidraget mycket kraftigt. Kommittén föreslår nya regler så att endagsutgiven riksspridd tidning tilldelas 2,8 milj. kr. vid minst 10 000 abonnerade exemplar, 2,5 milj. kr. vid minst 9 000, 2,2 milj. kr. vid minst 8 000 och 1,9 milj. kr. vid minst 7 000 1988/89 K804 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om en höjning av presstödet till fådagarstidningar i enlighet med motionens förslag, 2. att med ändring av budgetpropositionen, bilaga 10, G 5 anvisar ett förslagsanslag till stöd till dagspressen på , 3. att beslutar om ändrade kvalifikationskrav för presstödet då det gäller fådagars rikstidningar i enlighet med motionens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) För lägre abonnerad upplaga än 7 000 utgår 1,4 milj. kr. För en riksspridd tidning med två nummer föreslås på motsvarande sätt att bidragsbeloppet trappas av i intervaller från som mest 3,1 milj. kr. ned till 2,2 milj. kr. Vi föreslår att ändrar kvalifikationskraven för presstöd för dessa tidningar i enlighet med dagstidningskommitténs förslag.
mot · GC02K805 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:K805 av m.fl. (m) Radio- och kassettidningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf266 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgivningen av radio- och kassettidningar. () () () 1 1988/89.
mot · GC02K806 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:K806 av m.fl. (m) Stödet till dagspressen som utrett det statliga stödet till dagspressen avslutade sitt arbete . Utredningens förslag remissbehandlas . Utredningen föreslår betydande förändringar i stödets konstruktion. Vad gäller det totala belopp som i fortsättningen avses utgå till dagspressen föreslås dock inga avgörande förändringar. Även i fortsättningen kommer stora belopp att satsas på dagstidningsstödet. Frågan om momsbeläggning av dagstidningarna diskuteras . Skulle en sådan ske innebär det stora förändringar i tidningarnas ekonomiska villkor. Innan mera långsiktiga beslut tas om presstödets framtida utformning är det av stor vikt att klarhet skapas vad gäller frågan om momsbeläggning eller ej. förslag utgår från nuläget, d.v.s. icke moms på prenumerationsavgifter. Moderata samlingspartiet har under en följd av år krävt neddragningar av de utgående produktionsbidragen. Andra samhällssektorer har fått vidkännas betydande besparingar. Det är rimligt att detta gäller också presstödet. Det finns anledning att understryka att har kännetecknats av en mycket god annonskonjunktur som genomgående inneburit mycket goda resultat för dagspressen. Vi vill återupprepa vårt krav på besparingar på utgående produktionsbidrag. Dessa är i budgetpropositionen beräknade till för /90. En besparing av denna omfattning skulle sålunda innebära . Anslaget under punkten G 5 Stöd till dagspressen bör därför beräknas till . Med hänvisning till det anförda hemställs att till Stöd till dagspressen för /90 anvisar ett förslagsanslag på . Hans Nyhage (m) (m) () ()
mot · GC02K807 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:K807 av och (båda c) Nationaldagen som helgdag , som också är , bör enligt vår mening göras till helgdag. Det är enligt vår mening värdefullt om vi ytterligare markerar vikten av nationaldag. bör således vara helgdag. Utvecklingen i vårt land är sådan att nationaldagen har kommit att uppfattas som en nationell högtidsdag. Denna utveckling är inte något speciellt för utan vi kan i vår omvärld se exempel på att nationaldagen firas under festliga former. Vi behöver inte gå längre än till några av våra nordiska grannländer för att kunna konstatera detta. För att möjliggöra för alla människor att fira vår nationaldag föreslår vi att denna dag blir helgdag. Så är det redan i de flesta andra länder. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att blir stadfäst som helgdag. () () 1* 1988/89.
mot · GC02K808 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:K808 Stödet till finska del Ett av motiven för presstöd i vårt land är värdet av mångfald inom dagspressen. Den provinsiella tidningen med sin unika ställning som tvåspråkig dagstidning i en tvåspråkig bygd är en viktig del i denna mångfald. tar ett tungt och ansvarsfyllt kulturpolitiskt ansvar genom att presentera av nyhetsmaterialet på annat språk än det svenska - det finska språket. Detta är en stor kulturpolitisk insats i en bygd med stor finskspråkig svensk befolkning och en mycket stor finsk invandring. kommun är mesta invandrarkommun med storleksordningen finska invandrare. Det nuvarande stödet till , , under förutsättning att tidningen innehåller finsk text av det redaktionella utrymmet, täcker inte de direkta ekonomiska utläggen för finsk text, än mindre de merkostnader som uppstår för att tar ett unikt kulturpolitiskt ansvar för de finska invandrarna i och i övrigt. Den finska texten är för tidningen ett klart kommersiellt hinder både vid annonsförsäljning och abonnemangsförsäljning. Att det är ett kommersiellt hinder visas bland annat av att samtliga övriga tidningar i tagit bort sina finskspråkiga spalter . Efter en utredning från presstödsnämnden beviljade också regeringen ett särskilt stöd till en finskspråkig del i . Detta stöd motsvarade från början av ordinarie produktionsstöd till fådagarstidningar men som under de som sedan gått av okänd anledning sjunkit ned till . Denna försämring har medverkat till att nu överväger bibehållandet av den finska delen så länge stödet inte räcker till att täcka ens de mätbara merkostnaderna. Det är egentligen en orimlighet att med tvådagarsutgivning och ett stort ansvar för minoritetskultur bara får hälften av det stöd som exempelvis två andra norrbottniska tidningar, Folkviljan och Norrbottningen, har för endagarsutgivning utan de merkostnader som en 30-procentig tvåspråkig andel för med sig. har med sin mer än tioåriga historia en viktig funktion att fylla i och , inte minst som bärare av det finska språket som kulturtradition.Samtidigt fyller en viktig informationsfunktion för cirka en fjärdedel av kommuns invånare - de finska invandrarna. Stödet till kulturpolitiska tvåspråkighet har under de Mot. 1988/89 minskat, trots att andelen finska invandrare kraftigt ökat i K808 och alldeles särskilt i kommun. Det vore en kulturpolitisk tragedi om länets och mämmiskor förlorade den finska delen i . Inte minst vore det en stor förlust för de finska invandrarna. Det får inte ske. Rimligt är att stödet till tvåspråkigheten i räknas upp till samma summa som det nu utgående produktionsstödet för fådagarstidningar. Proposition väntas till under innevarande år. Regeringen bör vid utarbetandet av propositionen föreslå sådana åtgärder att utgivandet av finska del säkerställs. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett utökat bidrag till för säkerställandet av utgivningen av finska del, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stödet till bör räknas upp till samma summa som det nu utgående produktionsstödet till fådagarstidningar.
mot · GC02K809 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:K809 av och (båda m) En lag om vapen I utfärdade republikens president i enlighet med beslut, vilket föregåtts av en regeringsproposition, Lag om den evangeliskt-lutherska kyrkans vapen (1986:785). Den reglerar såväl kyrkans som dess olika stifts vapen. brukar ett eget vapen, som för en större allmänhet börjar bliva känt från pärmen på den nya psalmboken. Även stiften använder i olika sammanhang egna vapen, i regel med motiv från de gamla domkapitelssigillen i heraldisk stilisering. Dessa vapen har emellertid icke fastställts i något konselj- eller regeringsbeslut och har ej heller stöd i någon officiell författning. Detta måste, i synnerhet i jämförelse med motsvarande förhållanden i , betecknas såsom en brist. har samma ursprung som . Den gemensamma historien medför ännu många likheter i uppbyggnad och organisation, gudstjänstliv och traditioner. I det nordiska samarbetet talas mycket om samstämmighet inom lagstiftningen. Det kan således synas naturligt, att de grundläggande reglerna för vapenföring återfinns i författningssamlingen. stiftar ju lag om rikets vapen. Regeringen bör därför utfärda en förordning om vapen eller, ännu hellre, i en proposition till föreslå en formell lagstiftning därom. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om författningsreglering av vapenföringen inom .
mot · GC02K810 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:K810 av Hans Leghammar (mp) Politikers löner och pensioner Lönevillkoren för heltids-anställda politiker är väldigt skiftande. Detta uppfattas ofta som att lönerna sätts godtyckligt och utan att politikerna tar ansvar för den totala lönepolitiken i landet. Vidare har pensionssystemet byggts ut för oss politiker så att våra pensioner/lönegarantier saknar motsvarighet i det vanliga arbetslivet. Det finns förvisso vissa regler för hur politikerlönema skall bestämmas. Dessa regler är dock olika för t.ex. statsråd, kommunråd och riksdagsmän. Exemplen på lönesättningar som av allmänheten uppfattas som konstiga kan göras både långa och många. Jag vill dock begränsa mig till tre exempel i denna skrivelse. Kommunrådslönerna varierar starkt inom landet och ter sig oförklarliga för de flesta betraktare. Enligt nr 1/89 tjänar kommunrådet i andra stad ur befolkningsmängd räknat . därifrån ligger med ett kommunråd som tjänar för samma befattning. Jag är dock medveten om svårigheten att lösa problemet utan inskränkningar i det kommunala självbestämmandet. Löneministern har under årets avtalsrörelse satt ett offentligt lönetak som ligger långt under hans eget lönepåslag på . Pensioner/lönegarantier betalas för avgångna politiker enligt ett system som helt saknar motstycke i samhället i övrigt. Själv kan jag i strunta i att arbeta och ändå få ut arvode hade jag dessutom fyllt hade jag likt Kronblom kunnat lägga mig på soffan resten av livet. Detta system blir inflationshöjande genom att även andra lönegrupper kräver högre förmåner. anser jag denna fråga som synnerligen viktig ur moraliskt och solidariskt perspektiv. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om rekommendationer och ev regler för ett enhetligare system i lönesättning och pensioner för politiker på alla nivåer. Hans Leghammar (mp) 1** 1988/89.
mot · GC02K811 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:K811 av och (båda s) Meddelarfriheten Ett viktigt inslag i tryckfrihetsförordningen (TF) är den s.k. meddelarfriheten, som innebär att det i stor utsträckning är tillåtet för varje svensk att lämna uppgifter till bl.a. tidningar och tidskrifter. Meddelarfriheten skiljer sig dock mellan i utgivna skrifter beroende på i vilket land de trycks. För svenska skrifter med redaktion och utgivning i men med tryckning utomlands är undantagen från meddelarfriheten mer långtgående än för de skrifter som trycks i . Reglerna för utrikes tryckta skrifter finns i särskilt kapitel i TF, 13 kap. Av 13 kap., 5 § TF framgår att den som uppsåtligt bryter sin tystnadsplikt saknar meddelarfrihet. Detta innebär ett mindre skydd jämfört med den som på samma sätt lämnar uppgift till skrift som trycks i . I det senare fallet krävs nämligen att brottet mot tystnadsplikten avser s.k. kvalificerad sekretess för att meddelarfriheten ska upphöra. Eftersom flera svenska tidskrifter numera trycks utomlands finns det anledning att ändra reglerna i tryckfrihetsförordningen. Meddelarfriheten bör gälla lika för alla svenska skrifter som utges i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i tryckfrihetsförordningen att de bestämmelser som reglerar meddelarfriheten för svenska skrifter, vilka trycks och utges i , utsträcks till att omfatta även utrikes tryckta svenska skrifter som utges i .
mot · GC02K812 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:K812 av och (båda fp) Stödet till radio- och kassettidningar uttalade att utbyggnaden av utgivningen av radio- och kassettidningar till att omfatta 50 dagstidningar endast skall ses som ett delmål. Det är angeläget att detta delmål uppnås så snabbt som möjligt. Skulle det ske än vore det som framhålls i propositionen en stor framgång. bör vara beredd att ompröva anslagets storlek, så att inte medelsbrist hindrar att de tidningar som så önskar kan få anslag för utgivande av radio- och kassettidningar. (KU 1987/ 88:39). har fått in intresseanmälningar från närmare 40 tidningsföretag, som vill ge ut sin tidning som radio- eller kassettidning, utöver de 16 som utkom innan nämnden började sitt arbete. Det innebär att delmålet 50 dagstidningar är nått långt innan den nämnda femårsperioden gått. I och med att delmålet är nått så måste ge besked om att arbetet skall gå vidare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utbyggnadsplan för radiooch kassettidningar inför /91.
mot · GC02K813 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: K813 En 020-linje för telefonsamtal till Det påstås ibland - rätt eller orätt - att avståndet mellan väljarna och de politiskt förtroendevalda är alltför stort. Politikerna är svåra att nå, sägs det, och att sätta sig ner och författa ett brev i ett angeläget ärende kanske inte alltid är så lätt. Fast ringa borde ju gå bra! Men det är kostsamt. Bor man långt från och vill tala med sin riksdagsledamot kanske kostnaderna avskräcker och samtalet blir inte av. finns 020-linjen, riktnumret som täcker hela och den som ringer betalar aldrig mer än en markering. Resten betalar mottagaren. Detta borde vara en service riksdag erbjuder medborgarna i demokratins och den goda kontaktens namn. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar öppna 020-linje in till .