mot · GC02Kr314 · 1989-01-25 00:00:00 — Direkt eller indirekt har vi även nåtts av influenser från exempelvis och . Att i detta perspektiv se svensk kultur som en isolerad företeelse är en omöjlighet. Till detta kommer att vårt land genom invandring har tillförts nya kulturinslag. Vårt samhälle har ett förvaltaransvar inför kommande generationer när det gäller att skydda och bevara värdefulla lämningar från gångna tider. Hur djupt känt detta ansvar är av många enskilda i vårt land märks av den pietet med vilka många restaurationer och ombyggnader sker. sorn står till förfogande är ringa och täcker på inget sätt de överkostnader som drabbar dem som vidtar åtgärder för att vidmakthålla sin egendom i önskat skick. På många orter finns dessutom betydande fornlämningsförekomster som starkt kan fördyra byggande i området. Undersökningar av fornlämningar är dyra. Den vetenskapliga kompetens som finns inom och utom landet måste få utnyttjas på ett friare sätt så att inte en monopolsituation föreligger. En fri konkurrens måste råda även inom detta område. Staten måste även på andra sätt ta ett ökat ansvar för kulturbyggnaderna i vårt land. Lånemöjligheterna gällande ombyggnad och upprustning av kulturhus måste förbättras. De begränsningar som genomförts beträffande möjligheten att erhålla lån för sådana arbeten drabbar hårt hela beståndet av kulturbyggnader i vårt land. Av budgetpropositionen framgår att hela ramen för tilläggslån för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse för /88 . - tagits i anspråk. Vidare framgår att bedömer att behovet av medel klart överstiger gällande ram och därför bör höjas. Enligt vår uppfattning är det av yttersta vikt för en kulturnation som att det äldre byggnadsbeståndet kan bevaras. Att, som bostadsministern, föreslå en minskning av äskande med inte . av låneramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse med hänvisning till den s.k. överhettningen på bostadsmarknaden är oförsvarligt. Moderata samlingspartiet har i annat sammanhang föreslagit att ramen för tilläggslån eller förhöjt låneunderlag till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse fastställs till . för /90. På motsvarande sätt drabbas ombyggnad av kulturbyggnader genom att så kallat igångsättningstillstånd inte medges. Även om finansiering är ordnad för arbetet förhindras detta genom att uteblivet tillstånd omöjliggör anskaffande av arbetskraft. Förstöring och söndervittring av många av våra kulturskatter blir alltmer påtaglig. Den har på grund av rådande luftföroreningar fått en sådan omfattning att många av våra gamla kulturminnen kan räddas. Skulpturer vittrar sönder i en accelererande takt, underhållet av våra kyrkor och deras konstskatter försvåras och fördyras . Kulturmiljövård skall enligt budgetpropositionen ökas med , trots att begärt kraftigt ökat stöd för vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, vård av kulturlandskap och insatser mot luftförorenings- och försurningsskador. Vi menar att det är synnerligen angeläget att denna kulturvårdande angelägenhet inte blir eftersatt. Stödet till vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse bör därför öka med , stödet till vård av kulturlandskap och fornlämningar räknas upp med . och insatserna mot luftförorenings- och försurningsskador förstärkas med . Om värdet av gångna tiders kulturföremål föreligger inga meningsskiljaktigheter. Svårigheter visar sig däremot när det gäller kunskapen om hur restaurering skall ske, och tillgängliga medel för att återställa föremålen saknas ofta. Trots betydande forskningsinsatser för att belysa dessa frågor finns fortfarande stora kunskapsluckor. Det är viktigt att vi i har tillgång till skickliga yrkesmän med kunskaper om äldre byggnadsteknik och materialteknik. En del av samhällets utbildningspolitik bör vara att svara för att nya generationer finns som är redo att ta över. Åtgärder måste vidtas för att stärka utbildningen i byggnadsvård, äldre byggnadsteknik och materialframställning. Om staten genom ökade anslag till kulturminnesvården visar att denna är en prioriterad sektor kommer säkerligen fler unga söka sig till sådan utbildning. Kyrkans betydelse för kulturen Kyrkor och samfund har bredd och kvalitet på sin kulturverksamhet och det är naturligtvis helt nödvändigt att detta uppmärksammas när kulturpolitiken i stort diskuteras. Kyrkomusik och kyrkosång hör till vårt lands bredaste och från kvalitetssynpunkt också mest högstående kulturyttringar. Kyrkor runt om i landet är oersättliga kulturminnesmärken. Även kyrkornas och samfundens förkunnelsearbete är viktiga moment i svenskt kulturliv, så mycket mer som kyrkor och samfund genom sina besökstal är särklassigt största folkrörelse. Museerna spelar en viktig roll i ett kultursamhälle. Bara i vårt land görs ca femton miljoner museibesök . Besöksantalet speglar dock inte den inre verksamheten i form av förvärv, registrering, katalogisering, konservering, vård och magasinering samt forskning, vilka verksamheter alla utgör betydelsefulla delar av museernas funktion. Många av dessa verksamheter är personalkrävande och nödvändiga för att museerna skall kunna fylla sin uppgift som förmedlande organ av information om olika tiders kultur och levnadssätt. De centrala museernas förvaltningskostnader har redovisats över 10 särskilda statsanslag. I årets budgetproposition föreslås att museernas förvaltningskostnader i stället skall tas upp under ett gemensamt statsanslag. Vi motsätter oss detta förslag. Vi menar att möjligheterna att bedöma museernas utveckling och behov är bättre om varje museum redovisas särskilt. Ansvarsmuseerna skall bl.a. inom sitt respektive område bistå annan museiverksamhet bl.a. på regional nivå samt verka för en utveckling av kontakterna mellan museiväsendet och dess omvärld. Detta kan bl.a. betyda ett ökat ansvar för produktion av vandringsutställningar. Vi föreslår att ansvarsmuseerna erhåller en förstärkning av sina medel för detta ändamål med vardera . Enligt budgetpropositionen skall stiftelsen få ett bidrag med . Vi menar att detta museum i första hand bör vara ett ansvarsområde för stiftelsenämnden och arbetsmarknadens parter. Bidrag till museet bör dessutom kunna sökas inom ramen för bidrag till regionala museer. Arbetets museum bör därför inte erhålla något statligt bidrag. Bidrag till vissa museer skall således minskas med det aktuella beloppet. Våra bildkonstmuseer har en dubbel funktion i det svenska kulturlivet. Dels skall de förmedla bildkonst från olika länder och tidsperioder, dels skall de insamla och bevara dagens bildkonst för kommande generationer. har konstmuseernas ekonomiska möjligheter att till sina samlingar foga representativa verk av vår tids konst emellertid allvarligt urholkats. utgör genom sin inköpsverksamhet en garant för att statliga verk och byggnader får konstnärlig utsmyckning. På samma sätt svarar kommunerna för att en del av kostnaderna vid byggande anslås till konstnärlig utsmyckning och för att arbetstillfällen skapas för konstnärer. Mot den bakgrunden ter det sig särskilt egendomligt att våra museer har uppenbara svårigheter att kunna komplettera sina samlingar i den utsträckning som erfordras för att de skall kunna fullfölja ambitionerna att ge en helhetsbild av bildkonstens utveckling in . Deras resurser i detta avseende bör därför förstärkas. Mot denna bakgrund föreslår vi att statens konstmuseer erhåller ett ökat stöd med . för inköp av konst. Centrala museerVissa kostnader för utställningar och samlingar m.m. skall således ökas med nämnt belopp. I anslaget F20. Förvärv av konst för statens byggnader m.m. ingår '. som utgör bidrag för konstinköp till folkparker, folkets hus, bygdegårdar m.m. Vi menar att detta bidrag är principiellt olämpligt. Dess bidragsmottagare bör i likhet med andra organisationer själva finansiera sina konstinköp. Dessa medel bör användas för inköp av konst för statens byggnader. Under anslaget F2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet föreslås i budgetpropositionen vissa bidrag till bild och form. Vi föreslår att de föreslagna bidragen höjs på så sätt att erhåller totalt . De höjda bidragen bör finansieras genom omprioriteringar inom anslaget. Såsom ett uttryck för att museerna får förstärkta egna resurser bör anslaget F35. Riksutställningar minskas med . Verksamheten kan både effektiviseras och begränsas som det kulturpolitiska syftet tillgodoses bättre än . Det är av särskild betydelse att kulturell verksamhet som håller hög konstnärlig standard och väckt intresse utanför vårt lands gränser kan fungera under tillfredsställande ekonomiska villkor. Mot denna bakgrund bör bidraget till ökas till . Av samma skäl bör Vadstenaakademins bidrag bestämmas till . Denna ökning får finansieras genom omdisponering inom anslaget F2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet. En viktig princip för statlig bidragsgivning inom kulturområdet är att skilda mottagare behandlas på ett likvärdigt sätt. Det gäller dock inte f.n. för det s.k. fonogramstödet. Svenska rikskonserters fonogramproduktion ges en särställning såväl i fråga om sina fasta kostnader som vad gäller medel för Missgynnandet av andra fonogramproducenter leder till att färre fonogram får stöd inom en given kostnadsram. Denna typ av felaktig bidragsgivning måste rättas till. Av detta skäl bör bidraget F13. Bidrag till Svenska Rikskonserter minska med . Det finns dock ett behov av att garantera en utgivning av fonogram, som tillgodoser en smal begränsad marknad. Därför föreslår vi att anslaget G3. Stöd till fonogram och musikalier ökas med . Teater- och musikinstitutioner har ett stort ansvar för att inte endast upprätthålla en kvalificerad verksamhet utan även nå ut med den till enskilda människor, organisationer och företag. Mot den bakgrunden är det principiellt fel att statens resurser för sådana åtgärder främst kanaliseras till Skådebanan. Det är när institutionerna själva, inte minst genom musiker och skådespelare, engagerar sig i marknadsföringen som den kan ge goda resultat. En omläggning av statens bidragsgivning från Skådebanan till teater- och musikinstitutionerna bör därför ske. Stödet till de regionala skådebanorna bör trappas ned. Detta leder till en besparing på . Denna besparing gör de möjligt att satsa ytterligare resurser på musikinstitutioner i landet. De mindre symfoniorkestrarna bör ges ökat stöd med tio grundbelopp och erhålla ytterligre fem grundbelopp till en kostnad av . anslås för att utveckla teaterförsörjningen i de län som inte har en egen regionteater samt för att öka medlen till orkestrarnas turnéverksamhet. En orts bokhandel har en viktig roll som kulturförmedlare. finns det brister i fråga om förlagens lagerhållning av svensk litteratur som utgivits med litteraturstöd, men i än högre grad av klassiker. Om skall kunna göra anspråk på att vara en kulturnation måste den litteratur som haft avgörande betydelse för den västerländska kulturutvecklingen finnas att köpa. Litteraturstödet måste därför utformas så att en bättre lagerhållning av kvalitetslitteratur gynnas. Av detta skäl bör omprioriteringar ske under anslaget G10. Stödet till stiftelsen för utgivning av En bok för alla samt läsfrämjande åtgärder för barn och ungdom innefattar även ett stöd till utgivning avseende böcker för vuxna. Det finns dock ett rikt utbud av prisbillig, icke statssubventionerad kvalitetslitteratur. En bok för alla bör dock kunna fortsätta att utges såvitt avser litteratur för barn och ungdomar. Därmed kan anslaget minskas med 3.000.000 kr. Dessa medel bör i stället användas för att förbättra lagerhållning av kvalitetslitteratur. Regeringen bör återkomma med förslag hur medlen skall disponeras. Intresset för god litteratur är i hög grad beroende av hur utgivningen speglas i massmedia. Särskilt TV som når den allra största publiken borde kunna förstärka sin kulturbevakning. Under anslaget F2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet föreslås ett bidrag om 6.523.000 kr. till lokal biblioteksverksamhet. Dessa medel tillförs vissa kommuner med dåligt utvecklad biblioteksverksamhet. Vi menar att det inte är statens uppgift att på detta sätt ge riktade bidrag till utvalda kommuner vilka särskilt försummat sina bibliotek. Det bör ankomma på envar kommun att själv svara för sin biblioteksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att frihet, mångfald och kvalitet skall utgöra riktlinjer för kulturpolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ideellt verkande krafter i kulturlivet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildningens betydelse för kulturen,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om decentralisering av offentligt kulturstöd, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en regionalisering och en väl fungerande kulturverksamhet i alla delar av landet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utnyttjandet av AMS-medel inom kulturområdet,2] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sponsring av kulturlivet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avdragsregler för utvecklingskostnader för kulturskapare,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet inom kultursektorn,2] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättning till tonsättare och fonogramartister, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen för kulturlivet av att etermediamonopolet avskaffas, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om arkeologiska undersökningar, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tekniskt-antikvarisk forskning och utbildning i byggnadsvård m.m.,1] 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om redovisningen av de centrala museernas förvaltningskostnader, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stödet till teater- och musikinstitutionernas marknadsföring, 11. att till F2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. för /90 anvisar ett reservationsanslag om , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omfördelning av bidrag under anslaget F2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m., 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anslagsstrukturen för F2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet, 14. att till F4. Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer för /90 anvisar ett anslag på , 15. att till F5. Bidrag till konstnärer m.m. för /90 anvisar ett förslagsanslag av , 16. att till F6. Inkomstgarantier för konstnärer för /90 anvisar ett förslagsanslag av , 17. att till F13. Bidrag till Svenska rikskonserter för /90 anvisar ett reservationsanslag av , 18. att till G3. Stöd till fonogram och musikalier för /90 anvisar ett reservationsanslag av , 19. att till F15. Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner för /90 anvisar ett förslagsanslag av , 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omfördelning av bidrag under anslaget F15. Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omfördelning av bidrag under anslaget F20. Förvärv av konst för statens byggnader m.m., 22. att till F28. Kulturmiljövård för /90 anvisar ett reservationsanslag av , 23. att till F30. Centrala museer: Förvaltningskostnader för /90 anvisar ett förslagsanslag av , 24. att till F31. Centrala museer: Vissa kostnader för utställningar och samlingar m.m. för /90 anvisar ett reservationsanlag av . 25. att till F33. Bidrag till vissa museer för /90 anvisar ett anslag av , 26. att till F35. Riksutställningar för /90 anvisar ett reservationsanslag av , 27. att till G2. Filmstöd för /90 anvisar ett reservationsanslag av , 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omfördelning av bidrag under anslaget G10. 29. att beslutar att avslå det statliga stöd som upptagits under G19. : Stöd till lokal programverksamhet, 30. att till G20. för /90 anvisar ett förslagsanslag av .