ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf9 · 1989-11-27 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf9 med anledning av prop. 1989/90:52 om höjt pensionstillskott och förbättringar i de Vi tillstyrker höjningen av pensionstillskottet och ändrade regler för beräkningar av det kommunala bostadstillägget då båda förslagen är i överensstämmelse med vad vpk tidigare föreslagit. Vi avstyrker regeringens förslag om att när basbeloppet fastställs skall man bortse från de prisförändringar som sker när det gäller ändrad fastighetsbeskattning, indirekta skatter och räntebidragen inom bostadsbidragssystemet. åtgärder för att finansiera en sänkning av den statliga inkomstskatten som genomförs . Vårt ställningstagande motiveras av de osäkerhetsfaktorer som finns när det gäller hur skatteomläggningen kommer att drabba pensionärerna. Pensionärsorganisationerna är oroade över den ändring av reglerna för beräkning av basbeloppet som föreslås då den innebär att man rubbar värdesäkringen av pensionerna. Det är också så att de beräkningar som gjorts visar att prishöjningarna för pensionärerna säkerligen blir betydligt större än vad regeringen kompenserar med höjt pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg. Vi föreslår därför att tills vidare inte ändra beräkningsgrunderna för basbeloppets storlek. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1989/90. Nr S/9-12
mot · GD02Sk10 · 1989-11-14 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 10 av och (båda vpk) med anledning av prop. 1989/90:40 om tullregisterlag m. m. I propositionen föreslås att ett datasystem tas i drift för att förenkla hanteringen av olika typer av tullklareringsärenden. Det är givetvis önskvärt att tullens verksamhet kan förenklas och effektivieras. I effektivitetens namn får emellertid inte allvarliga risker för otillbörligt integritetsintrång accepteras. Datainspektionen har i sitt yttrande över förslaget till tullregisterlag framhållit att ju friare sökbegrepp som kan användas, desto större blir riskerna för integritetsintrång. Vi delar på denna punkt datainspektionens uppfattning. Det är angeläget att sökbegreppen ordentligt regleras i lagen. Det kan också handla om att förbjuda vissa sökbegrepp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en reglering av sökbegreppen i tullregisterlagen.
mot · GD02Sk11 · 1989-11-14 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 11 med anledning av prop. 1989/90:40 om tullregisterlag m. m. I propositionen föreslås att det införs en möjlighet för tullmyndigheterna att medge vissa företag som bedriver godshantering att utföra de kontroller som annars ankommer på i samband med export. Enligt 54 § tullagen får tullmyndighet , om det kan ske utan risk för att föreskrift om införsel åsidosätts, överlämna åt bolag eller förening som innehar tullupplag eller frihamn att utföra viss tullkontroll i samband med import. Förslaget innebär alltså att denna möjlighet utvidgas till att gälla också exporten. Propositionen anför bl.a. effektiviseringsskäl för förslaget. betonas de kontrollmässiga riskerna. Det anförs bl.a. att om oegentligheter upptäcks kan godset redan ha lämnat landet, att mycket stora krav måste ställas på ett företag som anförtros denna typ av uppgift och att den närmare utformningen av systemet inte har utretts närmare. Visserligen anför propositionen att möjligheterna att delegera funktionen bör utnyttjas restriktivt och att först om det visar sig att detta inte medför negativa verkningar ur kontrollsynpunkt tillämpningen bör kunna utvidgas. Jag vill trots detta anföra följande. Förslaget innebär att tullen först i efterhand får vetskap om exporten. Risken för missbruk, framför allt inom vissa områden, och bristande kontroll är väsentlig. Områden där sådan risk föreligger är bl. a. narkotikasmuggling, internationella embargon t. ex. mot samt krigsmateriel- och vapenexport. Detta är omständigheter som bl. anfört i sitt remissvar på . Enligt min mening är omständigheterna i det fallet olika när det gäller import och export. Den existerande regeln avseende uppläggning, omhändertagande och uttag samt försändelser till eller från upplag eller frihamn vid import medför inte samma risker ur kontrollsynpunkt som det föreslagna tillägget skulle göra. Vid importen har nämligen tullmyndigheten möjlighet att i efterhand kontrollera godset. Möjligheterna till kontroll i efterhand är väsentligt mindre vid exporten. Med hänsyn till framför allt riskerna för missbruk och bristande kontroll bör propositionen därför avslås i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1989/90:40 såvitt avser ändring i 54 § tullagen (1987:1065).
mot · GD02Sk14 · 1989-11-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Skl4 av () och () med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. I den skatteomläggning som regeringen kallar skattereform ingår förslag som rör pensionerna. Sålunda skall det allmänna avdraget för personsförsäkringspremie minskas . Begränsningen i avdragsrätten avser för individuella pensionsförsäkringar. Detta kommer utöver förslaget om att permanenta den skatt på pensionerna, som benämndes engångsskatt. Dessutom försämras pensionsutbetalningama. I detta sammanhang är det ofrånkomligt att även se förslaget från kvinnors utgångspunkt. Kvinnorna bär alltjämt huvudsansvaret för hem och barn. De får därför en lägre livsarbetsinkomst än män. En alltför liten andel av kvinnorna uppnår full ATP. Kvinnorna har generellt sett lägre lön än männen, och de får sålunda också sämre pension. Kvinnor på landsbygden får ofta nöja sig med tillfälliga arbeten och därmed oregelbundna och låga inkomster. Många av dessa hamnar tom under nivån för rätt till ATP. När fattade beslut i anledning av regeringens proposition 1987/88:171 om efterlevandepensioneringen, medvetandegjordes ett stort antal kvinnor om sitt dåliga pensionsskydd. Resultatet blev, att en mängd kvinnor tecknade privata försäkringar. Majoriteten av dem som tecknat privata pensionsförsäkringar är just kvinnor, och hälften av försäkringstagarna har inkomster . I den moderata motionen Sf 1987/88:43 krävdes, att avdragsrätten för frivilliga pensionsförsäkringar inte skulle få försämras. Utskottet lyssnade på skatteutskottets uttalande i anledning härav. skrev, att en utgångspunkt skall vara, att de grundläggande avdragsvillkoren avseende för frivilliga pensionsförsäkringar inte försämras. I detta uttalande instämde socialförsäkringsutskottet i sitt betänkande SfU 1987/88:29. beslutade i enlighet därmed. Regering och riksdag borde inte lägga sten på börda och borde framför allt inte hemfalla åt grova löftesbrott, som drabbar alla dem som dels tar ansvar för egen trygghet, dels gagnar samhällsekonomin genom ett långsiktigt, frivilligt sparande. 1* 1989190. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår propositionens förslag till försämring av villkoren för pensionsförsäkringar.
mot · GD02Sk17 · 1989-11-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 17 med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. Föredraganden föreslår i ovan nämnda proposition att: Den särskilda avdragsrätten för avskrivning på skeppskontrakt och kontrakt på luftfartyg avskaffas. I fråga om skriftliga avtal som träffats behålls den särskilda avdragsrätten vid 1990 och taxeringar. Som skäl för sitt förslag anger föredraganden bl.a.: Reglerna om kontraktsavskrivning kan utnyttjas av företag som vill minska sina skattepliktiga inkomster. Aktiviteten på detta område kan förväntas öka ytterligare när det står klart att bolagsskattesatsen kommer att sänkas kraftigt. Från allmän synpunkt är det inte önskvärt att övergången till ett nytt skattesystem driver fram en artificiell efterfrågan på kontrakt avseende skepp och luftfartyg. Jag föreslår därför att dessa regler avskaffas . Om detta förslag vinner gehör kommer det drastiskt att minska möjligheterna till en förnyelse av fiskeflottan genom avskaffande av nya fiskeskepp (fiskeskepp är ett fiskefartyg större än 4x12 m.). Ett modernt fiskeskepp av den större storleken, 30-40 m., kostar mellan 20 och 30 milj.kr. Yrkesfisket är en kapitalkrävande verksamhet. Finansieringen sker huvudsakligen genom belåning av fartyget. Eftersom oftast förflyter mellan beställning och leverans måste det kapital som erläggs vid beställningen förräntas utan att ge avkastning. Den köpeskilling som erhålls vid försäljning av ett gammalt fartyg kommer fram först vid leveransen eftersom fiskaren inte kan gå arbetslös i väntan på ett nytt fiskeskepp som skulle bli fallet om han ville lösgöra det kapitalet i samband med en ny beställning. Om fiskeskeppet levereras har köparen rätt till avskrivning men om det levereras måste det kapital som ev. finns disponibelt (överskott av årets fiske eller investeringsreserv som satsats vid beställningen) tas upp till beskattning. Det kan i det fall fartyget levereras inte anses att någon värdeminskning av fiskeskeppet skett. Därför bör en kontraktsavskrivning ha lika stort berättigande och vara betydligt rättvisare. Vid beställning av fiskeskepp handlar det aldrig om att minska den skattepliktiga inkomsten på det sätt som anförs i propositionen. Det enda skälet till kontraktsavskrivning av fiskeskepp är att det skall ge fiskaren möjlighet att finansiera sitt nyförvärv och få till stånd den förnyelse av fiskeflottan som är både önskvärd och nödvändig och som förordas av myndigheterna, bl.a. Mot. Det är därför angeläget att rättigheten att göra kontraktsav- Skl7 skrivning för fiskeskepp bibehålls. Att inget otillbörligt sker kan garderas om avskrivningen knyts till yrkesfiskarlicensen. Med anledning av det ovan anförda hemställs att beslutar att rätten att göra kontraktsavskrivning för fiskeskepp bibehålls och att denna rättighet knyts till yrkesfiskarlicensen.
mot · GD02Sk21 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk21 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. I proposition 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. tas frågan om fastighetstaxeringen på jordbruksfastigheter, som skall ske 1992, upp och finansministern föreslår vissa förberedelser. I detta sammanhang tar också finansministern upp ett resonemang om prisförändringarna på jordbruksfastigheter sedan förra taxeringen. Den provvärdering som skall ske , sägs det i propositionen, skall inte ta hänsyn till köp som skett före , eftersom jordförvärvslagen ändrades då bl.a. med avseende på prisprövningen. Efter detta datum har en kraftig prisstegring skett, vilket kan motivera en sådan syn. Prisutvecklingen på jordbruksfastigheter är svårbedömd, en ny livsmedelspolitik diskuteras och kommer att genomföras i anslutning till att den nya taxeringen av jordbruksfastigheter kommer att träda i kraft. Värdet på fastigheterna skall då sättas till av marknadsvärdet, som beräknas på försäljningar . Enligt de ambitioner som redovisats i anslutning till den livsmedelspolitiska arbetsgruppens förslag, syftar den kommande regeringspolitiken på jordbruksområdet till att sänka markvärdena på jordbruksmarken. Lika litet som det är relevant att vid provtaxering räkna tiden före ändringen av jordförvärvslagen, är det 1992 möjligt att förutse prisutvecklingen en bit in . Om regeringen lyckas med sin politik skulle en taxering av jordbruksfastigheter 1992 med utgångspunkt års fastighetspriser bli mycket felaktig. Det riktigaste vore att skjuta på taxeringen tills det går att se vart utvecklingen bär hän. Ett annat sätt är att vara försiktig och inte räkna upp priserna så mycket som till utan fastställa ett lägre procenttal. Mot bakgrund av det anförda hemställs att begär kompletterande förslag från regeringen angående fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter, med utgångspunkt från vad som anges i motionen.
mot · GD02Sk22 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk22 med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. Skärgårdarna är de glesbygdsområden i vårt land, där det av många skäl är särskilt angeläget att behålla en bofast befolkning. I andra glesbygdsområden kompenseras lägre servicenivå och merkostnader för bl.a. transporter av en lägre boendekostnad. Bostadskostnaderna för den bofasta befolkningen i våra skärgårdar påverkas i särskilt hög grad av den pågående allmänna fastighetstaxeringen och den bakomliggande prisnivån. I många skärgårdsområden har den stora och köpstarka efterfrågan på välbelägna fritidsfastigheter drivit upp priserna till en nivå som ofta omöjliggör köp för permanentboende. Dessa regionala avvikelser motiverar särskild uppmärksamhet på effekterna av förslagen i prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. och av den allmänna fastighetstaxeringen. Många skärgårdsbor är nu mycket oroliga för konsekvenserna av fastighetstaxering och bostadsbeskattning. Inför det fortsatta arbetet med skattreformen och då särskilt bostadsbeskattningen finns det därför anledning att nu gör ett uttalande beträffande förutsättningarna för permanentboende i våra skärgårdar. Det bör framhållas att möjligheterna till permanentboende i våra skärgårdar inte får försämras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att möjligheterna till permanentboende i våra skärgårdar inte får försämras.
mot · GD02Sk25 · 1989-11-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. I propositionen framläggs förslag som för del kommer att medföra direkt negativa konsekvenser om de vinner godkännande. Dit hör bl.a. förändringarna när det gäller att beskatta innehav av bil. Med av befolkningen sysselsatt inom jordbruket och nästan hälften bosatt i glesbygd kommer den ökade beskattningen av resor genom begränsade avdragsmöjligheter och bensinskattehöjningarna att drabba länets innevånare hårt. Jordbruket kommer att ställas inför stora förändringar vilket kan innebära att en allt större del av jordbrukarna för sin försörjning måste söka sig annan sysselsättning på hel- eller deltid. Pendling till de större orterna, framför allt , kommer då att öka - under förutsättning att människor ges möjligheter att bo kvar i sina hem. Det spridda boendet gör att kollektivtrafiklösningar inte är möjliga till en rimlig kostnad. Landsbygdsboende medför också en mängd resor som faller utanför arbets- och serviceresor. Möjligheter till aktiviteter och social samvaro utanför skolan för glesbygdsbarnen beror således helt på föräldrarnas möjlighet att köra med egen bil. Behovet av egen bil på belyses av att antalet personbilar i trafik per 1 000 invånare i länet är bland de högsta i landet. Den gotländska turistnäringen har utomordentligt stor betydelse som en viktig näringsgren. Med denna insikt har regeringen uppdragit åt en speciell turistförhandlare att lägga förslag som skulle innebära förstärkningar på detta område. Dessa förslag riskerar nu att inte kunna realiseras om följer propositionens förslag om den fulla momsen på serverings- och hotelltjänster. Därmed ökar kostnaderna för enskilda personers rekreationsvistelser i i förhållande till sådana utomlands. Den inhemska turistnäringens konkurrenskraft minskar. För att i fortsättningen skall kunna hävda sig som attraktivt turistmål krävs en ökad tillgänglighet i form av lägre biljettpriser och därför måste en pålaga som momsen på hotell- och restaurangtjänster bestämt avvisas. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens proposition 1989/90:50 så vitt avser förslagen om momsbeläggning dels på bensin och dels på hotell- och restaurangtjänster.
mot · GD02Sk26 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk26 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. I proposition 1989/90:50 föreslås att den skattepliktiga andelen av reavinst på aktier m.m. som innehafts eller längre (äldre aktier) höjs från . De nya reglerna bör enligt propositionen tillämpas i de fall skattskyldighet inträder efter utgången av . För avyttringar med betalning kommer enligt propositionen de nya bestämmelserna att gälla. är beskattningen av realisationsvinster så utformad att vinstberäkning sker köpekontrakt eller motsvarande handling upprättas medan beskattningen sker det år en del eller hela betalningen erläggs. Enligt inkomstskatteutredningens förslag skall vinstberäkning och beskattning ske det år då köpekontrakt eller motsvarande handling upprättas. Enligt vår mening måste - intill dess en generell förändring sker - nuvarande regler gälla. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Mot bakgrund av vad det ovan anförts hemställer vi att beslutar att vid avyttringar av aktier med mera där betalning sker skall nuvarande tidsmässiga regler för vinstberäkning och beskattning gälla.
mot · GD02Sk27 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk27 med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. I regeringens proposition 1989/90:50 föreslås att gränsen för accisplikt på lastbilar med skåpkarosseri och bussar höjs från till totalvikt redan från . föreslås en ändring i lagen om mervärdeskatt, så att momsen från samma datum inte blir avlyftbar för företag som köper dessa fordon. Mot detta förslag finns ingenting att erinra, visst missbruk har förekommit med vissa biltyper på grund av att skattklassen varit alltför gynnsam. Utredningen om indirekta skatter (KIS) föreslog i sitt betänkande Reformerad mervärdeskatt (SOU 1989:35) att den nya viktgränsen skulle införas från . Denna tidpunkt har bilbranschen inriktat sig på i sin planering när det gäller bland annat bindande beställningar från fabrik. Detta stämmer även överens med vägtrafikskatteutredningens uttalande (DsFi 1986:23, sid 125) med anledning av utredningens förslag om bland annat höjd accisgräns: "Av praktiska och administrativa skäl behövs en förberedelsetid, varför vårt förslag bör träda i kraft tidigast cirka efter det att ett riksdagsbeslut föreligger." För ett stort antal bilar finns bindande beställningar hos fabrik för leverans först . Leveranstiden från order till att bilen är i är cirka . Inga bilar av den aktuella typen tillverkas i . Många bilar har beställts under förutsättningen att skattereglerna inte skulle komma att ändras så snabbt som regeringen nu föreslår. Finansministern skriver i propositionen att "tidigaste ikraftträdande kan ske ". Eftersom kommer att fatta beslut förefaller tidpunkten för ikraftträdandet vara i tidigaste laget. Det kommer att uppstå problem för tredje man som inte kunnat förutses. En rimlig åtgärd vore därför att besluta om att ikraftträdandet sker . Med anledning av vad som anförts ovan hemställs att regeringens förslag om höjd moms och accisgräns samt förbud mot momsavlyft träder i kraft . 1* I9M/90. 3 sami Sr Sk25-29
mot · GD02Sk28 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90 :Sk28 med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. fastställda mål för regionalpolitiken går ut på att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och ge människor tillgång till arbete, service och en god miljö oavsett var de bor i landet. Konsekvenserna av regeringens förslag försämrar allvarligt möjligheterna att bibehålla en levande landsbygd och att där utveckla ett dynamiskt näringsliv. Ur regionalpolitisk synpunkt är det oacceptabelt. Bebyggelsestruktur och sysselsättning i vilar på en omfattande dagspendling på långa distanser, inte sällan . Pendlingen torde vara en av de faktorer som betytt mest för bevarandet av det ovanligt jämt utspridda ortsmönstret med små byar och mindre samhällen i länet. Också för del är en fortsatt omfattande pendling av helt avgörande betydelse för näringslivets och den offentliga sektorns funktionsduglighet. Det finns inga förutsättningar för kollektivtrafik till rimligt pris i länets glesbygder. Beroendet av egen bil är oåterkalleligt. Om båda makarna i ett hushåll förvärvsarbetar behövs dessutom oftast två bilar. Kvinnornas sysselsättning är i hög grad beroende av tillgång till bil också i yrkesutövningen. Det gäller särskilt de kvinnor inom den offentliga sektorn som arbetar i åldrings- och socialvård. Biltätheten är i förhållande till folkmängden därför väsentligt högre i glesbygd än i storstads- och större tätortsområden. Turismen är en av länets basnäringar med avgörande betydelse för sysselsättningen i flera av länets kommuner. Moms på skidliftar, högre skatt på bensin samt hotell- och restaurangtjänster riskerar att avsevärt begränsa resandeströmmen till länets turismområden. Höjd beskattning av hotell- och serveringstjänster kommer att öka kostnaderna för enskilda personers rekreationsvistelser i i förhållande till sådana utomlands. Såväl svenska som utländska turister får ekonomiska motiv att resa till andra länder än . En stabilisering av turismnäringen har skett tack vare en starkt ökad utlandsturism från främst de nordiska grannländerna. Ofördelaktiga prisrelationer skulle ofelbart leda till stora valutaförluster för landet, utslagning av turistföretag samt försämrad sysselsättning i länets fjälldalar. Den i dominerande utländska turismen, bilturister från våra nordiska grannländer, kommer att drabbas av mervärdeskatten på bensin, på persontransporter inklusive liftar samt på hotell- och restaurangtjänster. Detta försämrar vår konkurrenskraft i förhållande till de andra alternativ Sk28 våra nordiska turister har. De i regeringsförslaget föreslagna åtgärderna äventyrar allvarligt turistnäringens utveckling i . Med hänvisning vad som ovan anförts hemställs att avslår regeringens proposition 1989/90:50 såvitt avser förslagen om momsbeläggning dels på bensin och dels tjänster inom hotell- och restaurangbranschen.
mot · GD02Sk31 · 1989-11-28 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk31 med anledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. Skärgårdarna är de glesbygdsområden i vårt land, där det av många skäl är särskilt angeläget att behålla en bofast befolkning. I andra glesbygdsområden kompenseras lägre servicenivå och merkostnader för bl.a. transporter av en lägre boendekostnad. Bostadskostnaderna för den bofasta befolkningen i våra skärgårdar påverkas i särskilt hög grad av den pågående allmänna fastighetstaxeringen och den bakomliggande prisnivån. I många skärgårdsområden har den stora och köpstarka efterfrågan på välbelägna fritidsfastigheter drivit upp priserna till en nivå som ofta omöjliggör köp för permanentboende. Dessa regionala avvikelser motiverar särskild uppmärksamhet på effekterna av förslagen i proposition 1989/90:50 om inkomstskatten för m.m. och av den allmänna fastighetstaxeringen. Många skärgårdsbor är nu mycket oroliga för konsekvenserna av fastighetstaxering och bostadsbeskattning. Inför det fortsatta arbetet med skattereformen, och då särskilt bostadsbeskattningen, finns det därför anledning att nu gör ett uttalande beträffande förutsättningarna för permanentboende i våra skärgårdar. Det bör framhållas att möjligheterna till permanentboende i våra skärgårdar inte får försämras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att möjligheterna till permanentboende i våra skärgårdar inte får försämras.