mot · GC02N274 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N274 av m.fl. (c) Ett framgångsrikt skånskt näringsliv Skånskt näringsliv har i likhet med situationen i övriga landet genomgått stora förändringar. och dominerades skånskt näringsliv av tunga branschindustrier som varvsindustrin, gummiindustrin, textilindustrin och viss kemisk industri. Många av de stora företagen inom dessa branscher har och kommer även att ha en central och viktig roll i den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen i regionen. Många av dessa företag har under den strukturomvandling som pågått lämnat gamla branschområden och gett sig in i nya. De flesta stora skånska företagen har visat sig mycket framgångsrika i denna förändringsprocess och ligger i topp bland de börsnoterade bolagen i . Framtidsinriktade industribranscher som även kommer att utgöra stommen i det skånska näringslivet är livsmedelsindustrin, förpackningsindustrin, medicinsk och kemisk industri samt bioteknisk industri. Till detta skall läggas att och i synnerhet har ett av världens mest effektiva jordbruk. En lång industritradition med ett av landets främsta universitets- och forskningscentra och ett strategiskt geografiskt läge. Goda förutsättningar till anpassning för den nya tidens krav gör att förutsättningarna för skånskt näringsliv att utvecklas och bli en spjutspets i svenskt näringsliv även är synnerligen goda. Trots ett bra utgångsläge är det viktigt att skapa gynnsamma förutsättningar för näringslivet som helhet och för en näringslivsutveckling och expansion som gagnar alla delar av regionen. Framförallt gäller detta små- och nyföretagandet som spelar en viktig roll för utvecklingen och förnyelsen av näringslivet i länet. Länet har unika möjligheter ligger mindre än en dagsresa med bil eller järnväg från stora europeiska marknader som , , och . Med flyg är avståndet även till , , och . Denna närhet till vårt lands viktigaste exportmarknad är unik och bör kunna utnyttjas i än högre grad än . Framförallt gäller detta för de skånska småföretagen. Vi kan konstatera att andelen småföretag som sysslar med export är lägre i än i övriga landet trots närheten till den europeiska marknaden. Skånsk industritradition och kompetens inom flera branscher, närheten och tillgången till ett av landets största universitets- och forskningscentra samt tillgången på utnyttjningsbara naturtillgångar måste aktiveras för att ytterligare flytta fram skånskt Mot. En industribransch som framförallt har möjligheten att N274 inta en ledande roll - både nationellt och internationellt - och som utgör en bra bas att bygga vidare på, är livsmedelssektorn. har ett flertal framstående livsmedelsföretag. Även inom det biotekniska området har näringslivet i möjligheter till en framträdande roll. Andra industribranscher är läkemedelsindustrin, kemisk industri och miljötekniken. Ytterligare branscher som kan nämnas är turist- och fritidsnäringen. Tillgången till ett av världens mest effektiva och moderna jordbruksområden öppnar helt oanade möjligheter att skapa en råvaruproduktion och marknad på ett flertal av de här ovan nämnda industriområdena. Insatser måste därför vidtas för att skapa starka utvecklingscentra för forskning och teknisk utveckling inom bl.a. områdena bioteknik, livsmedel och miljöteknik. För att skapa en stark näringslivsutveckling i denna riktning krävs att näringslivsfrågorna i de båda ses samordnat och att i detta sammanhang ses som en helhet. För skapandet av en offensiv utveckling i det skånska näringslivet krävs en kraftig förbättring och utbyggnad av de inomregionala kommunikationerna och gentemot övriga landet och kontinenten. Aktiviteten och utvecklingen på de finansiella marknaderna penning-, kapital- och aktiemarknaden - har i huvudsak koncentrerats till de börsnoterade bolagen och till . För de små och medelstora företagen i regionen har detta inneburit att dessa ställts utanför den höga aktivitet och goda tillgång på riskvilligt kapital som annars varit kännetecknande . Ett offensivt näringslivsprogram för måste därför också innehålla åtgärder för att skapa en finansiell marknad och former som tillhandahåller erforderligt riskkapital - även till dessa företag. Det är därför viktigt att ett gemensamt näringspolitiskt organ för de båda skånelandstingen och kommun bildas med uppgift att i nära samarbete med näringsliv, universitet och forskning, banker och kommunerna skapa en näringspolitisk åtgärdsplan för att därigenom stimulera en offensiv utveckling av skånskt näringsliv. var koncentrationen av näringsliv, befolkning och utveckling till västra och sydvästra betydande. Detta skapade en obalans inom regionen som på vissa områden skapat direkta glesbygdsproblem. har dock tillväxttakten i sydvästra bromsats upp. Det ska sägas att detta har för inte heller varit helt problemfritt. har en ökad ekonomisk aktivitet ånyo kunnat skönjas i denna del av regionen, vilken i hög grad har sin grund kraftiga högkonjunktur men också i en allmän utveckling föranledd bl.a. av avregleringen av valutamarknaden, pågående internationalisering av finansmarknaden, en ökad exportmarknad och i diskussionerna om ett närmande till EG-marknaden. Enligt vår uppfattning är det viktigt med en expansion i alla delar av för att tillvarata landskapets konkurrensfördelar i en alltmer internationaliserad marknad. Detta är en grundläggande förutsätt ning för att den expansionspotential som finns inte bidrar till en ny överhettning av . Det är därför viktigt att de utvecklingsinsatser med näringslivets medverkan som vidtas, satsningar på inomregionala kommunikationsnätet och satsningen på nya forsknings- och utvecklingscentra sker decentraliserat och att hela regionen får ta del av de positiva effekter en sådan kan medföra. Det är mot bakgrund av detta som vi från vår sida vill betona nödvändigheten av ett samlat och sammanhållet regionalt näringslivsorgan för hela . En ytterligare satsning på i form av nya s.k. kunskapsoch teknikbyar i likhet med måste skapas. Samspelet mellan näringsliv och forskning måste ytterligare stimuleras. Att skapa miljöer för den tillämpande forskningen är av särskild vikt för att åstadkomma en förnyelse i näringslivet. Det är viktigt att nya forsknings- och utvecklingscentra, kunskaps- och teknikbyar i samarbete mellan universitet och näringsliv skapas och etableras i olika delar av . Informationsteknologins och datateknikens snabba utveckling har revolutionerat produktionsmetoder men också informationsflödet i samhället. Detta gör att koncentrationen av alla utvecklingsinsatser till en ort, med den nya tekniken inte är vare sig nödvändigt eller önskvärt. Istället kan informationsflöde och kunskapsöverföring ske effektivt mellan flera orter inom regionen. Med den nya informationsteknologin kan s.k. kunskapsbroar eller think-links skapas mellan olika utvecklings- och kunskapscentra. En satsning på ett livsmedelstekniskt centrum, biotekniskt centrum och ett centrum för miljövänlig teknik bör ske i knutna till och grundforskningen, etablerade på tre orter med goda förutsättningar för denna verksamhet. I sammanhanget kan nämnas att den tvärvetenskapliga stiftelsen vid (teknik, ekonomi, miljö) utvecklar ett miljötekniskt centrum i . Målsättningen att göra till ett internationellt miljöuniversitet måste förverkligas. Den mest påtagliga koncentrationsutvecklingen har skett på den finansiella marknaden. Kreativiteten och expansionen på kapitalmarknaden, tillkomsten av en penningmarknad, expansionen på aktiemarknaden och sedermera avregleringen av kreditmarknaden har i huvudsak sugit upp det riskkapital som finns i samhället. Framförallt har expansionen på aktie- och optionsmarknaden genererat betydande kapitalresurser till de stora företagen och börsbolagen. Kapitalrörelserna har i huvudsak koncentrerats till finansmarknadens aktörer i . Denna koncentration på kapitalmarknaden är olycklig. Framförallt är det de icke börsnoterade bolagen och småföretagen som kommit att stå utanför denna utveckling. Framförallt har småföretagens riskkapitalförsörjning - trots ökat kapitalbehov - utanför den traditionella lånemarknaden ytterligare försvårats. Trots att småföretagen spelar en obestridlig roll inom svenskt näringsliv och visar sig vara den del av näringslivet som svarar för en stor del av förnyelse och innovation står dessa i hög grad utanför en organiserad riskkapitalmarknad. OTC-listan som infördes under de centerledda regeringarna var ett viktigt led i en utbyggd riskkapitalmarknad. En uppföljning av denna för de riktigt små bolagen har inte skett. Det är N274 därför viktigt att en näringspolitik inför 90-talet skapas för att öppna en riskkapitalmarknad även för icke börsnoterade mindre företag. Skattelagstiftningen spelar här självfallet en viktig roll. Vi föreslår att en regional aktiebörs i skapas för småföretag som inte ges plats på vare sig börsens A- och B-listor eller OTC-listan. Härigenom kan bli ett nytt finansiellt centrum för . Dessutom skulle detta bidra till ökad ägarspridning i skånskt näringsliv. Koncentrationen i näringslivet ökar sårbarheten Även om länets geografiska läge är gynnsamt för industriell verksamhet, har koncentrationen till vissa industribranscher och till vissa delar av länet skapat ensidiga och begränsade arbetsmarknader. En stor del av sysselsättningen i länet finns i kommuner med en lokal arbetsmarknad av mycket begränsad omfattning. Inom t.ex. , , och finns minst industrisysselsatta inom en bransch. Ägarkoncentrationen har fortsatt inom svenskt näringsliv. har ett stort antal i mindre företag, ofta familjeföretag, köpts upp av större företag eller av investmentbolag. Det korsvisa ägandet har ökat, vilket medfört att ägarförhållandena i många företag är svåra att överblicka. Sedan börsraset har ett 50-tal stora och uppmärksammade företagsuppköp i landet genomförts. Svenska börsnoterade företag har förvärvat andra företag för totalt 40-45 milj. kr. Över 75 000 anställa har fått nya arbetsgivare. Antalet nyetablerade verksamma företag minskar. Vid en internationell jämförelse är svensk industri starkt dominerad av ett fåtal stora, etablerade företag, medan andelen små och medelstora företag är förhållandevis liten. Ingenting tyder på att den strukturen är på väg att förändras till förmån för en bättre balans mellan små, medelstora och stora företag. pågår en ökad internationalisering som förvisso i flera avseenden både är nödvändig och positiv. Den ger tillgång till nya marknader och möjligheter för näringslivet. Men risken med dagens nationella utveckling är att ensidigheten och uniformiteten i svenskt näringsliv ökar samhällets känslighet och sårbarhet för yttre störningar. De stora exportföretagens betydelse är odiskutabel för svensk ekonomi, men förmågan till förnyelse kommer till mycket stor del på initiativ från enskilda personer, företagare och anställda i småföretag. Den pågående koncentrationen inom svenskt näringsliv är ett hot mot en fungerande marknadsekonomi. Tillkomsten och tillväxten av många oberoende små och medelstora företag är en grundförutsättning för en fungerande samhällsekonomi. Rättvisa mellan stora och små företag Ett starkt näringsliv förutsätter både stora och små företag. Det behövs en ny politik som präglas av en i grunden positiv attityd till företagande i allmänhet och till den mindre företagsamheten i synnerhet. är bl.a. mot bakgrund av detta som i motionerat om att Mot. 1988/89 grundlagsskydda det enskilda ägandet. Den ekonomiska politiken måste utgå från den enskilda människans initiativförmåga, kreativitet, vilja till solidaritet och ansvarstagande. Näringspolitiken måste byggas på mångfald, socialt och miljömässigt ansvarstagande och ett decentraliserat inflytande i näringslivet. Den måste vara utformad så att ny teknik främjas och kan utnyttjas i hela landet. Företag med mindre än 200 anställda ger arbete åt 1,2 miljoner människor. Mer än en tredjedel av dessa arbetar i företag med mindre än 10 anställda. Små industriföretag sysselsätter totalt ca 465 000 personer. I stora delar av landet spelar de mindre företagen en avgörande roll för sysselsättningen. I de regioner som genomgått en omfattande strukturförvandling är småföretagen helt nödvändiga för samhällsutvecklingen. Situationen i ter sig inte mycket annorlunda. Dock har de skånska småföretagen haft en försämrad ekonomisk ställning i motsats till många andra delar av landet. En klar förbättring har skett främst på grund av rådande högkonjunktur. I en undersökning som gjordes visades att nästan hälften av alla skånska småföretag har en dålig likviditet. är en hög skuldsättning och svårigheten att skaffa riskkapital ett välkänt problem. Detta gör i sin tur att kostnadsutvecklingen i många av de skånska småföretagen gått snabbare än inflationen. I släptåget av högkonjunkturen har dock orderingången för de flesta småföretagen i regionen varit god och många har dessutom nyanställt personal. Dock är bristen på utbildad arbetskraft kännbar inom flera branscher. Som tidigare nämnts är andelen småföretag, som sysslar med export relativt lägre i än i övriga landet - trots goda geografiska läge. Många av de skånska småföretagen är arbetskraftsintensiva företag. Därför utgör bl.a. arbetsgivaravgiften en tung börda för dessa företag. har ett av västvärldens högsta skattetryck. Det successivt skärpta skattetrycket har drabbat småföretagen hårt. avsatte småföretagen ca i höjda och nya skatter. Småföretag beskattas väsentligt hårdare än storföretag. ökade den faktiska bolagsskatten från av resultatet för familjeföretag. För börsnoterade företag sjönk skatten däremot från av vinsten. Under uppgick de totala arbetsgivaravgifterna till . Av dessa betalade småföretag och egenföretagare . Egenavgifterna uppgick till . Genom fördelaktiga avskrivningsmöjligheter kan aktiebolagen reducera sin skatt. Småföretagen drabbas fullt ut av vinstdelningsskatten medan storföretagen ofta reducerar sin beskattning via bokslutsdisposition eller dotterbolag i utlandet. Det arbetande kapitalet i ett företag förmögenhetsbeskattas. Eftersom storföretagen och de börsnoterade bolagen alltmer ägs av institutioner såsom stiftelser, andra bolag, investmentbolag och försäkringsbolag undgår dessa mestadels förmögenhetsbeskattning. För ett enskilt företag med ett arbetande kapital på 3 milj. kr. medför ägarens förmögenhetsskatt på . en total merkostnad för företaget på ca . Skälet till detta ligger i att förmögenhetsskatten tvingar fram ökat löneuttag som inkomstbeskattas och Mot. 1988/89 medför ökad löneskatt. Den mest utmärkande skillnaden mellan stora och små företags situation är som tidigare nämnts småföretagens minskade förmåga att generera kapital. Småföretagen är till skillnad från storföretagen i allt högre grad beroende av lånat kapital. Från den organiserade kreditmarknaden hade småföretagen lånat upp nära , dvs. av kreditinstitutens totala långivning, medan de större företagen alltmer blivit sina egna banker. För att utveckla en livskraftig småföretagsamhet måste de mindre företagen främjas i förhållande till de stora. Skatte- och avgiftspolitiken måste anpassas till de mindre och medelstora företagens behov och förutsättningar. Framförallt måste reavinstskatten för riskkapitalmarknaden göras gynnsammare. Tillgången på riskkapital måste för de mindre företagen förbättras. Målet i bör vara att antalet nyetablerade producerande småföretag 1995 skall uppgå till lägst 5 000. Sänk skatter och avgifter för småföretagen Nuvarande orättvisor i skatte- och avgiftsbelastning för små respektive stora företag måste elimineras. En kraftig reduktion av de små och medelstora företagens skattetryck är nödvändig. Skattesystemet bör utformas så att ägaren får större möjligheter att täcka sitt företags kapitalbehov med egna medel. anser därför att skatten på arbetande kapital i företag skall slopas. Vidare bör skattebasen breddas och skattesatsen för bolagsbeskattningen sänkas. Vinstskatten har för olika företag fått olika stor betydelse. Framförallt hänger detta samman med de möjligheter som funnits till extra avsättningar och avskrivningar med syfte att påskynda olika typer av investeringar. De avskrivningsregler som är gällande i den svenska skattelagstiftningen har i hög grad utformats efter tillverknings- eller varuproducerande industrins villkor. Därmed har den framväxande tjänstenäringen skattemässigt missgynnats. Vare sig den nuvarande skattelagstiftningen eller associationsrätten är anpassade för de nya företag som växer fram - de s.k. kunskapsföretagen. Kunskapsföretagens speciella situation motiverar en anpassning av skattereglerna för dessa. Skapandet av en ny företagsform för dessa bör därför övervägas. En skatteomläggning som förbättrar soliditeten hos de små aktiebolagen blir samhällsekonomiskt mycket lönsam. Det stimulerar tillväxt av små företag vilket i sin tur gynnar forskning och utveckling. Egenföretagarnas speciella skatteförhållanden måste uppmärksammas. En motsvarighet till löntagarnas schablonavdrag vid inkomstbeskattning bör skapas. I flera avseenden är också avgiftsuttaget orättvist. Den dokumenterat lägre sjukfrånvaron i de mindre företagen motiverar en väsentligt lägre sjukförsäkringsavgift. En sänkt sjukförsäkringsavgift på småföretagen skulle öka utrymmet för expansion och möjlighet att öka antalet anställda. föreslår att sjukförsäkringsavgiften för anställda i små företag sänks. är att en sänkning med ett belopp minst motsvarande av Mot. utgiftsuttaget för de femton först anställda genomförs. Ett första steg mot N274 denna målsättning bör ske i form av en sänkning på en lönesumma motsvarande 500 000 vilket skulle innebära en avgiftssänkning på . Vidare bör egenföretagarna befrias från socialförsäkringsavgifter upp till ett basbelopp (f.n. ). Det innebär ca . i minskade avgifter. Den omfattande kapitalöverföring från småföretag till stora och börsnoterade företag som sker genom den s.k. vinstdelningsskatten och löntagarfondsavgifterna måste stoppas. Därför måste såväl vinstdelningsskatten avskaffas som den särskilda löntagarfondsavgiften på . Stimulera personligt sparande - bästa kapitalbildningen för småföretag Av central betydelse för näringslivsutvecklingen är den ekonomiska politiken och huruvida den lyckas motverka såväl privat som offentlig maktkoncentration och främja ägarspridning och nyföretagande. De främsta kännetecknen för en framgångsrik ekonomisk politik måste vara att den ger stabilitet över tiden och skapar förutsättningar för låg inflation och låg räntenivå. Den ekonomiska politiken måste premiera enskilt, långsiktigt sparande i såväl aktier, bank som i egen bostad eller eget företag. Därför har under ett flertal år föreslagit införandet av s.k. personliga investeringskonton, som bl.a. skall stimulera och gynna sparandet till eget företagande. Det innebär att insättningar på ett personligt investeringskonto med motsvarande ett halvt basbelopp (f.n. ) skall kunna ske skattefritt. Medlen från ett personligt investeringskonto skall kunna användas utan att beskattas till investeringar i bl.a. eget företag. Avkastningen skall vara skattefri och avsättningen avdragsgill i deklarationen. Berättigade att öppna personligt investeringskonto är alla som fyllt senast som sparandet börjar. På kontot får sparande ske på räntebärande sparkonto, i aktiefond, aktier, obligationer, konvertibler eller motsvarande. All avkastning, ränta, reavinst eller utdelning inom kontot är skattefri. Vidare bör beskattningen av inkomster sänkas liksom arbetsgivaravgifterna. Särskilda åtgärder bör vidtas för att ytterligare stärka minoritetsskyddet och de mindre aktieägarnas ställning i börsbolagen. Konkurrenslagstiftningen bör ytterligare skärpas och bildandet av s.k. konglomerat försvåras. Detta kan bl.a. ske genom att köpande företag vid större förvärv åläggs att bevisa att förvärvet inte skadar konkurrensen och därmed marknadens sätt att fungera. Sparande i aktiefonder skall ges ökade stimulanser. Genom en utvidgning av tillämpningsreglerna i aktiefondslagen kan framförallt aktiefonder vid sidan om enskilt aktiesparande utgöra en viktig riskkapitalförsörjare för icke börsnoterade och mindre företag. ger aktiefondslagen små eller inga möjligheter vare sig för sparare eller icke börsnoterade företag att delta i kapitalbildningen i aktiesparandet. Aktiefondsreglerna bör därför ändras så Mot. 1988/89 att möjlighet ges till att en större andel av en aktiefond får innehålla icke N274 börsnoterade aktier. För riskapitalförsörjningen i skånskt näringsliv bör vid sidan om den tidigare aviserade regionala aktiebörsen bildandet av regionala aktiefonder ske. De regionala utvecklingsfonderna utgör en resurs för de små och medelstora företagen. Behovet av kvalificerad rådgivning och utlåning av högriskkapital ska erbjudas av dessa. Beräkningar visar att utvecklingsfonderna var finansiellt engagerade i företag som tillsammans sysselsätter mer än 90 000 anställda. Det kunde också konstateras att hälften av krediterna lämnades till företag med mindre än fem anställda. Även om utvecklingsfonderna med fog varit föremål för en viss kritik och deras verksamhet säkert kan förbättras, är det obestridligt att de spelar en viktig roll för småföretagen i landet. Den ursprungliga tanken med utvecklingsfonderna måste fullföljas. Särskilda insatser för nyföretagandet Särskilda åtgärder bör vidtas för att stimulera ett ökat nyföretagande. Detta bör bl.a. ske genom en förstärkning av utvecklingsfonderna så att de i större utsträckning kan stödja nyetableringar. Åtgärder bör vidtas för att stimulera nyföretagande bland kvinnor, vilket i första hand bör ske via utvecklingsfonder, högskolor, olika näringslivsorganisationer och kommunerna. En viktig uppgift är att via rådgivning, opinionsbildning söka påverka kvinnor att satsa på företagande också inom andra branscher än de som är de vanligaste för kvinnligt företagande. En viktig stimulans för nyföretagandet är att slopa arbetsgivaravgifterna för nystartade företagare det första verksamhetsåret. Förbättrade utbildningsmöjligheter för nya företagare bör dessutom skapas. En förbättrad yrkesutbildning viktig för näringslivet i Brist på kvalificerad arbetskraft är ett allmänt och allvarligt problem för små och medelstora företag. Till väsentlig del handlar problemet om att avståndet mellan skola och arbetsliv blivit för stort. Dagens system för praktisk yrkesutbildning ger inte ungdomarna tillräcklig kunskap och erfarenhet . Dagens utbildning svarar inte på de nya krav på vare sig teoretiska eller praktiska kunskaper som arbetslivet kräver. Företagen i har ofta stora svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft med utbildning inom främst verkstadsteknik samt data- och mikroelektronik. Inrättandet av verkstadsskolor och lärlingsutbildning är därför mycket angeläget. Med hänsyn till de positiva erfarenheter som verkstadsskolor inom olika företag har gett är det berättigat att arbeta för att gymnasial yrkesutbildning i större utsräckning än förläggs till verkstadsskolor. Vid en industriby kan också med fördel utbildningen ske i en En uppenbar fördel är att företag har större möjligheter att Mot. hålla sig å jour med utvecklingen i fråga om maskiner, datorer, arbetsproces- N274 ser än en skola, som under samma tak skall tillgodose utbildningen inom En sådan modell bör företrädesvis diskuteras med ledningen i samband med etableringen av i för att täcka utbildningsbehovet där. Intresset för gymnasial lärlingsutbildning är mycket stort och man har mycket goda erfarenheter av den t.ex. vid i . En modern arbetsplatsanknuten yrkesutbildning måste tillskapas. En övergång till treåriga yrkestekniska linjer på gymnasieskolan bör genomföras i sin helhet. Åtgärder måste därutöver vidtas för att ytterligare utveckla lärlingsutbildningen som en naturlig och viktig del i utbildningssystemet. Forskningen viktig för näringslivets förnyelse Forskningen befinner sig i en ständig förändringsprocess och skall så göra.