ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Kr340 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr340 av (vpk) , med säte i i , bedriver sedan ett tjugotal år tillbaka ett unikt musikaliskt och kulturellt utbildnings- och forskningsarbete som rönt stor uppmärksamhet inte bara i utan även internationellt. Trots samhälleligt stöd, inte minst från kommun, kämpar stiftelsen med ekonomiska problem. Det kan inte vara kommunen som ska ha huvudansvaret för fortsatta verksamhet. spelar stor roll för de unga sångare och musiker från hela landet som här ges unik möjlighet att utvecklas under mycket professionell och kompetent ledning. Statens anslag för /91 är inte tillräckligt för att trygga en fortsatt verksamhet på samma nivå som . Vpk föreslår en ökning med . utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att till för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit.
mot · GD02L801 · 1989-01-01 00:00:00 — av m.fl. (fp) Integrering av fotografireglerna i upphovsrättslagen som tillsattes 1976 har avgivit fyra delbetänkanden. ser man över skyddet för fotografiska bilder. Ett delbetänkande, som också skall bli slutbetänkandet, väntas komma . gäller: Är det möjligt att integrera reglerna om skydd för fotografiska bilder i upphovsrättslagen (URL) eller skall man behålla dessa i en särskild fotolag? Även rätten till beställd fotografisk bild ingår i denna utredning. Yrkesfotograferna har mycket länge hävdat att rättsskyddet för deras verk måste förstärkas. De begär samma skydd som tillkommer andra bildskapare, vars rättigheter skyddas i upphovsrättslagen. Fotograferna är den enda yrkeskategori som arbetar med skapande konstnärlig verksamhet och vars alster särbehandlas i en särskild lag, fotolagen (1960:730). I och med detta möter de inte samma respekt som gäller för rätten till text och musik. De kan inte heller åberopa samma rättsliga skydd. har motionerat om att fotokonsten skall jämställas med annan konstnärlig verksamhet. Skälen är flera. Den tekniska utvecklingen har inneburit svåra gränsdragningsproblem mellan vad som är fotografisk bild och vad som hör till annan bildkonst. Dessutom har utnyttjandet av bilder ökat explosionsartat. Då det gäller återgivande på annat sätt, t.ex. om någon tecknar av ett foto, ger fotolagen ett betydligt sämre skydd än vad URL ger vid återgivande av andra konstverk. kan man dessutom, med fotografier som förlaga, lätt ändra bilder genom datateknik i en s.k. paintbox. Vidare regleras text och bild, som förekommer tillsammans i ett reportage, i var sin lag. Så fungerar det också om en fotograf skall göra ett fotomontage och börjar med en skiss. Den sistnämnda regleras i URL medan ingående fotografier och slutbilden får skydd i fotolagen. Det hävdas också att fotografernas ställning har försvagats , medan beställarnas blivit starkare. De sistnämnda är oftast ett företag och inte, som antogs lag, en enskild beställare av ett porträtt. Allt talar för att en lagteknisk särbehandling av fotokonsten i förhållande till annan bildkonst och andra alster av konstnärlig verksamhet är rimlig. I , och med flera länder utanför har man integrerat fotorätten i URL. Så är också fallet Mot. när det gäller . I övriga länder inom har diskussionerna kom- L801 mit längst i , där man överväger fullständig integration. I har man hitintills föreslagit att skilja på, dels självständigt skapat verk som skulle regleras i URL (åndsverksloven), dels övriga som skulle bibehållas i fotolagen. Men man är beredd att diskutera även en gemensam lösning för hela . har närmat sig reglerna i URL, men föreslår att fotolagen behålls. har i tidigare motioner kommit fram till att utredningen principiellt bör inriktas på att integrera fotografireglerna i upphovsrättslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om integrering av fotografireglerna i upphovsrättslagen. () ()
mot · GD02L805 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:L805 av m.fl. (fp) Lagen om skydd för företagshemligheter I ett öppet demokratiskt samhälle utgör yttrandefriheten en grundbult. En väsentlig del därav är den s.k. meddelarfriheten, alltså rätten att lämna information för publicering i massmedia. Frågan om meddelarfrihet ställdes på sin spets i samband med behandling av förslaget till lag om företagshemligheter (). Debatten blev intensiv både i och i media. Problemet var framför allt att hitta en acceptabel balanspunkt mellan yttrandefrihet och företagsskydd. yrkade avslag på lagförslaget och hävdade att borde avvakta resultatet av meddelarskyddsutredningen innan beslut fattas om skydd för företagshemligheter. följde dock inte denna linje utan beslöt att återförvisa ärendet till lagutskottet. Ärendet ska därvid vila under . kommer troligen lagutskottet att återupptaga handläggningen av ärendet om skydd för företagshemligheter. Men då föreligger inte någon motionsrätt. Mot denna bakgrund vill nu fullfölja sin drivna linje. Det måste ske en samordning mellan meddelarfriheten på den enskilda sektorn och skyddet för företagshemligheter. En sådan samordning i regering och riksdag garanterar det bästa slutresultatet. Det finns därför ingen anledning att nu genomföra en lagstiftning om skydd för företagshemligheter, som faktiskt berör grundlagsskyddade rättigheter. Allra minst då den övergripande meddelarfrihetsfrågan står inför ett näraliggande avgörande. bör därför avslå lagförslaget i avvaktan på nämnda samordning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avslå regeringens proposition om lag om skydd för företagshemligheter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av lagstiftningen om meddelarfrihet inom enskilda sektorn och om skydd för företagshemligheter. () ()
mot · GD02N240 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:N240 av m.fl. (s) Auktorisation av städentreprenörer För morgondagens arbetsmiljö och den inre miljön visar pågående diskussioner och utredningar behov av snabba lösningar och en bättre utveckling. Städningens betydelse i detta sammanhang kan inte nog understrykas. visar på allvarliga konsekvenser av dålig och minskad städning. Felaktig städning kostar både människor hälsan och dessutom pengar. En professionell städning däremot spar pengar och är en god investering . Den är också god miljövård och en väsentlig del av friskvården. Städningen kommer att innebära både nya krav och nya möjligheter. Efterfrågan kommer att omfatta både professionell städning och vård i övrigt av den inre miljön. Många företag, organisationer m.fl. köper städtjänster i stället för att ha arbetsuppgiften i egen regi. Vi menar att de även skall kunna handla upp tjänster från städentreprenörer med dokumenterad branschkunskap för att få vissa garantier för en god inre miljövård. Det pågår också en utveckling inom städentreprenadbranschen, där tjänster säljs för vård av den yttre miljön. En dokumenterad kunskap erfordras även på detta område, som vägledning för den köpare som vill ha professionella tjänster utförda. Vi anser alltså att det finns behov av någon form av auktorisation av städentreprenörer som har dokumenterad branschkunskap med tyngdpunkt på utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av någon form av auktorisation av städentreprenörer med dokumenterad branschkunskap. () ()
mot · GD02N453 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:N453 av och (båda c) Ett fristående vetenskapligt råd i kärnavfallsfrågor Regeringen föreslår i årets statsverksproposition bil. 16 att () läggs ned. I stället föreslås att ett vetenskapligt råd inrättas vid statens kärnbränslenämnd. KASAM har gjort viktiga insatser. Ett seminarium 1987 om de etiska frågorna har satt väsentliga spår såväl nationellt som internationellt vid val av strategi för avfallshanteringen. För att ge klarhet om problemen med förvaringen av det högaktiva kärnkraftsavfallet i mångtusen-årigt perspektiv, är obunden forskning nödvändig inom många olika fält, såväl inom de tekniskt/ naturvetenskapliga som de humanistisk/samhällsvetenskapliga områdena. I årets redogörelse, Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 1989, tar KASAM upp frågan om hur man ska säkra tillgången till obunden sakkunskap i . Ett tiotal nya forskartjänster föreslås bli inrättade vid universitet och högskolor, för grundläggande tvärvetenskaplig forskning kring kärnavfallsfrågor. Denna satsning på grundforskning beräknas kosta 10 milj. kr. Behovet av fristående organ som med integritet kan värdera kärnavfallsfrågorna blir allt större. Regeringen bör därför knyta till sig ett fristående, vetenskapligt råd för kärnavfallsfrågor, med egen instruktion, egen budget och rapporteringsansvar direkt till regering, riksdag och allmänhet samt med ansvar att bygga upp den obundna kompetens inom universitet och högskolor på kärnavfallsområdet som KASAM föreslagit. Att som regeringen föreslår knyta ett vetenskapligt råd till kärnbränslenämnden, som nära samarbetar med kärnkraftföretagen, är olämpligt ur integritetssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att , med avslag på proposition 1989/90:100, bil.löidenna del, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett fristående vetenskapligt råd i kärnavfallsfrågor.
mot · GD02Sf201 · 1989-01-01 00:00:00 — av () Inkomstgarantin för ledamöter säkerställer ledamöternas försörjningsmöjlighet efter uppdraget genom den s.k. inkomstgarantin. T.ex. har den som varit ledamot inkomstgaranti . Det syftar till att ingen skall behöva avstå från att nomineras till riksdagsuppdrag av osäkerhet om valresultatet och därmed om sin framtid. Efter valet har jag haft inkomstgaranti från . Med anledning av det har jag gjort vissa erfarenheter. Positivt var snabbheten och effektiviteten från sida. Negativt var att upptäcka att denna inkomstgaranti inte medförde ATP-poäng och inte räknades som sjukpenninggrundande inkomst. Jag har alltså som inte räknas in i underlaget för framtida pensionsberäkningar och jag var dessutom 0-klassad hos . Detta var jag inte medveten om. Konsekvenserna för framtida ATP-pension är olika kännbar beroende på hur gammal man är och hur länge man yrkesarbetat före riksdagsuppdraget. Hade jag blivit långvarigt sjuk skulle jag varit utan inkomstgaranti och heller inte haft ersättning från . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uppdra åt förvaltningsstyrelsen att förändra inkomstgarantin för ledamöterna så att den blir underlag för beräkning av ATP och sjukpenning. Nr S/201-205
mot · GD02Sf22 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf22 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. Ett av förslagen i proposition 1989/90:62 innebär att en försöksverksamhet genomförs vid två försäkringskassor i syfte att utveckla arbetsmetoder och samarbetsformer som främjar en effektiv rehabilitering och att pröva nya verksamhetsidéer inom rehabiliteringsområdet. För att finansiera sådana åtgärder föreslås de båda försäkringskassorna få disponera sammanlagt 10 milj. kr. som personalresurserna ökar. De medel som föreslås innebär att försöksverksamheten kommer att bli relativt omfattande vid de inblandade försäkringskassorna. Ny personal måste rekryteras och utbildas som kompetensen hos redan anställd personal måste utvecklas. Detta innebär stora krav på kassorna administrativt och personalmässigt. För att försöksverksamheten skall kunna bedrivas på ett meningsfullt sätt och få önskat resultat föreslås att den utvidgas till att omfatta fler än två försäkringskassor, åtminstone delar av försäkringskasseområden. Det är även värdefullt att försöksverksamheten omfattar olika typer av försäkringskassor för att få ett bredare erfarenhetsunderlag. Det är stora skillnader mellan försäkringskassorna, inte minst beroende på geografisk belägenhet och arbetsmarknadsstruktur. Försäkringskassorna har många goda idéer om hur rehabiliteringsarbetet skall kunna förbättras och det vore önskvärt att fler av dessa fick möjlighet att omsättas i praktiken i större omfattning än som enstaka punktåtgärder. får naturligtvis inte antalet försäkringskassor som bedriver försöksverksamhet utvidgas så långt att större satsningar omöjliggörs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antalet försäkringskassor som får möjlighet att bedriva försöksverksamhet inom rehabiliteringsområdet. den 22 janauri 1990
mot · GD02Sf294 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf294 av och (båda s) Tandvårdsersättning för patienter med svndrom 1989/90 syndrom är en sjukdom som drabbar samtliga exokrina körtlar. Dess primära form, dvs. då det inte föreligger någon annan välkänd inflammatorisk bindvävssjukdom , kan debutera i alla åldersgrupper, men det sker oftast . av dessa patienter är kvinnor. Hos patienter med syndrom är såväl de stora som de små salivkörtlarna i de allra flesta fall sjukligt förändrade, vilket hos många leder till minskad salivproduktion. Patienter med muntorrhet drabbas ofta av tandkaries, om inte detta förebyggs noggrant. De har förhöjd risk för skador på den tunna sköra slemhinnan. Proteser åstadkommer ofta skavsår, som kan ta att läka. Det fordras en normal salivproduktion för att proteser ska kunna fästa, varför patienter med nästan total frånvaro av saliv hänvisas till dentala implantat. Patienter med muntorrhet måste ha kontinuerlig tandvård och kvalificerad hjälp med munhygien för att inte symtomen ska hindra dem att fungera i arbetslivet och i andra sociala sammanhang, med långvariga sjukskrivningar som följd. Som tandvårdstaxan tillämpas beror möjligheten att få kostnadsfri tandvård av orsakerna till symtomen, i detta fall total frånvaro av saliv, inte på symtomens svårighetsgrad eller de ekonomiska konsekvenser de får för patienten, eller den risk det innebär om patienten på grund av dessa inte får den bästa möjliga behandlingen. Med anledning härav föreslås att patienter med muntorrhet till följd av syndrom erhåller kostnadsfri tandvård. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnadsfri tandvård för patienter med syndrom. () ()
mot · GD02Sf297 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf297 av m.fl. (mp) Arbetsskadeförsäkringen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A257 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en översyn görs om ersättningen under samordnings- och utredningstiden gällande arbetsskada enligt vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående snabb rehabilitering, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ersättning till av AMF, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsgivarens ansvar för arbetsskador och behovet av en översyn av lagstiftningen för detta ansvar. () ()
mot · GD02Sf323 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf323 av och (båda fp) Anslutningen till Landstingen får ersättning av enligt det s.k. Dagmarsystemet. Det innebär att landstingen avgör vilka yrkesutövare som har rätt att ansluta sig till . Därmed också vilka patienter som skall betala helt ur egen ficka och vilka som ersätter. Summan av privata vårdgivares insatser dras av ersättningen från till landstingen. Landstingen kan använda Dagmarpengar på olika professionella privatpraktiserande yrkesutövare enligt lagen om allmän försäkring (AFL). Lagen tar upp läkare och sjukgymnaster enligt en förteckning. Yrkesgrupper som inte finns med i förteckningen kan i princip starta eget, men deras patienter får i så fall ingen ekonomisk ersättning av . Det finns flera andra yrken inom hälso- och sjukvården som arbetar under eget yrkesansvar och som kan ha intresse av att starta eget. Det kan gälla barnmorskor som vill starta förebyggande mödravård som komplement till landstingens. Det finns sjuksköterskor som gärna skulle starta hemsjukvård tillsammans med undersköterskor. Arbetsterapeuter kan erbjuda sina tjänster på sätt som inte ryms inom den traditionella vården etc. Vi har mött socialarbetare som har erfarenhet av att deras kunskaper kan användas i privat verksamhet mot exempelvis missbruk. Behoven av behandling av psykoterapeuter ökar och landstingens mottagningar har långa köer. Privatpraktiserande psykoterapeuter anför därför ofta, att de anser att patienterna borde kunna få ersättning inom försäkringssystemet, eftersom behandlingen är långvarig och därmed extra kostsam. Gemensamt för alla är att ersättningssystemet hämmar låginkomsttagares möjligheter och gynnar välsituerade människors möjligheter att nyttja dessa tjänster. Med de bestämmelser som finns kan inte föra upp nya grupper av yrkesutövare på förteckningen över privata vårdgivare. Därför undanhålls hälso- och sjukvården duktigt yrkesfolk som både kan och vill använda sina kunskaper som alternativ och komplement till den vård som drivs i samhällets regi. Detta är slöseri med resurser eftersom landet behöver alla tillgängliga krafter för att uppfylla de vårdbehov som finns, inte minst inom äldrevården. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att undanröja hinder så att privata initiativ inom hälsooch sjukvården kan tas till vara. () () 1989/90 Sf323 gotab 99780, 1990
mot · GD02Sf5 · 1989-01-01 00:00:00 — av m fl (vpk) med anledning av prop. 1989/90:48 om kompensation till studerande med studiemedel för vissa skatteeffekter Skatteomläggningen kommer att medföra svåra ekonomiska problem för studerande som finansierar sina studier med studiemedel. De utgör en grupp som inte har någon möjlighet att kompensera sig varken avtalsvägen eller genom att marginalskatten sänks. Detta beroende på att deras inkomster av arbete är så låga. Däremot kommer de att få del av kraftigt ökade boendekostnader, stegrat konsumtionsindex och högre avgifter. vill regeringen kompensera gruppen studerande genom en förtida uppräkning av basbeloppet och ökar låneandelen och därmed deras framtida låneskuld. Vi anser att detta är felaktigt tillvägagångssätt. Studerande med studiemedel ska kompenseras för skatteomläggningen utan återbetalningsskyldighet. Detta kan ske genom en ökning av studiemedlens bidragsdel. De 20 miljoner som regeringen beräknar som kostnader för kompensationen för anser vi ska utgå i form av bidrag. För tiden därefter måste en översyn av studiemedlen göras så att de studerande inte oskäligt drabbas av skatteomläggningen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens proposition 1989/90:48 om kompensation till studerande med studiemedel för vissa skatteeffekter, 2. att beslutar att bidragsdelen av studiemedel för räknas upp så att denna del motsvarar ett tilläggsbelopp om . 3. att hos regeringen begär förslag om hur studerande med studiemedel skall kompenseras för skatteomläggningen 1 1989/90. Nr S/5-8 (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Sf505 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf505 av m. fl. (fp) Studiemedlen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub803 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om visum för gästforskare och gäststudenter, 2. att hos regeringen begär att CSN får i uppdrag att ta fram och kostnadsberäkna ett förslag som innebär att inkomstbegränsningen vid beräkningen av studiemedlen avskaffas, 3. att beslutar att förändra reduktionsreglerna i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att under anslaget F 4, Studiemedel m.m, anvisar . utöver vad regeringen föreslagit för /91, 5. att under anslaget F 7, Bidrag till vissa studiesociala ändamål, anvisar . mer än vad regeringen föreslagit för /91 för bibehållande av reserabatter för studerande, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av studiemedel. () () () () () () () ()
mot · GD02Sf522 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf5 22 av m.fl. (s) Reserabatter för studerande I årets budgetproposition föreslås att SJ ej längre skall erhålla bidrag från (). Om detta leder till att SJ tar bort reserabatten för de studerande drabbas stora grupper, inte minst kvinnor och ungdomar i glesbygd där avstånden till studieorterna är stora. Flerbarnsmamman i , som pendlar till , är ett av många exempel. Distansutbildning är en möjlighet som många kvinnor tagit för att höja sin kompetens. Den utbildningen innebär också resor till kursorten. Några av glesbygdens stora problem är den låga utbildningsnivån, de långa avstånden till utbildningsorterna samt att ungdomar och kvinnor flyttar. Bra kollektivtrafik och överkomliga resekostnader är en förutsättning för att dessa problem över huvud taget ska ha en möjlighet att lösas. Förslaget innebär att många studerande, bl.a. i , inte har råd att åka hem som tidigare och att risken är stor för att de tappar kontakten med familjen, vännerna och känslan för hembygden. Dessa faktorer kan avgöra valet av permanent bostadsort. Det handlar inte bara om regionalpolitik utan även om trafiksäkerhet. En inte alltför djärv gissning är att bil kommer att användas mer bl.a. av ungdomar som vill åka hem. Statistik visar att det är förare som är mest inblandade i olyckor. Förutom att resan kan vara lång är det just i den åldern som man är ägare av de äldsta och mest trafikfarliga bilarna. Även miljöskäl talar för tåget som det bästa kommunikationsmedlet. Snedrekryteringen till universitet och högskolor är ett problem och höga resekostnader kan förvärra situationen. Det kan inte anses rättvist att det ska vara en större ekonomisk uppoffring att studera för ungdomar långt från högskoleorter, än de som bor nära högskolor och universitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de studerandes reserabatter på SJ. (sJ ()
mot · GD02Sf526 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf526 av och (båda vpk) Förbättringar i asylstödssystemet En grupp som ofta blir socialbidragsberoende helt i onödan är flyktingar. Detta beror på brister i utbildningsbidragssystemet. Asylstödet utbetalas endast så länge uppehållstillstånd inte beviljats; den som har uppehållstillstånd och inte är klar med sina svenskstudier tvingas bli socialfall, i vart fall om han/hon inte har en partner som kan bidra till försörjningen. De som inte har ett arbete att förlora inkomst från (och det gäller de flesta nyanlända flyktingar) får endast 13:-/undervisningstimme i ersättning, vilket givetvis innebär socialbidragsberoende för flertalet grundutbildningen pågår och längre vid fortsättningsutbildning. Samma problem har de invandrare som inte är flyktingar, exempelvis de som får stanna av anknytningsskäl, och behöver svenskundervisning och den grupp invandrare och flyktingar som på grund av ingen eller mycket kort skolutbildning från hemlandet behöver grundutbildning för vuxna. Det är rimligt att invandrare och flyktingar som genomgår grund- eller fortsättningsutbildning i svenska eller som genomgår grundutbildning för vuxna erhåller utbildningsbidrag som det går att försörja sig på utan komplettering av socialbidrag. Detta kan ordnas genom att man dels förlänger asylstödet till att gälla även svenskundervisningen pågåf och/eller att utbildningsbidrag motsvarande AMS-bidrag utbetalas under svensundervisningstid och under grundutbildning för vuxna. Det sistnämnda är nog att föredra då det har en direkt koppling till antalet närvarotimmar och därmed har en pedagogisk funktion. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om hur invandrare och flyktingar som genomgår grund- och fortbildning i svenska skall erhålla tillräckligt utbildningsbidrag enligt vad som sägs i motionen. (vpk) (vpk)