mot · GD02A51 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:A51 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-talet Storstadslänen och universitetslänen har ökat sin befolkning kraftigt i jämförelse med övriga riket. Avancerad industri, typ data och elektronik, är koncentrerad dit. En alltför kraftig expansion av dessa områden innebär en utarmning av det övriga landet. är i stort behov av ökade insatser på utbildningsområdet. Utbildningsnivån är alltför låg och utbildningsresurserna små i jämförelse med riket i övrigt. Högskolans resurser måste stärkas för att hejda den utflyttning av tekniskt utbildade personer och personer med gymnasiekompetens som ägt rum . Industrin har problem med att rekrytera kompetent folk till vissa tjänster. Utfallet av gjorda resursfördelningar har i allt för ringa grad kommit högskolan i till del. Den släpar efter resursmässigt i förhållande till andra högskolor. Den ställs utanför de regionalpolitiska satsningarna som går till , /, /, /, , och /. Anmärkningsvärt är att högskolan heller inte får någon del i de 55 milj. kr. som skall satsas på de mindre och medelstora högskolorna i bl.a. , och /enligt regeringens förslag. Utgångspunkten för anslagsfördelningen måste vara att det skall råda en hög och likvärdig kvalité inom hela den svenska högskolan. Lärare vid de mindre och medelstora högskolorna skall engageras i forskning i samma utsträckning som sina kollegor vid universiteten anförs i forskningspropositionen, 1989/90:90. Denna målsättning uppnås omöjligt om högskolan i åsidosätts. I forskningspropositionen uppmärksammas också forsknings- och utvecklingsarbete, utbildning och fortbildning som viktiga hjälpmedel för förnyelse och omstrukturering av näringsliv och offentlig sektor. Tjänstesektorns växande och omfattning gör dess effektivitet och resursanvändning till en central fråga både inom samhällsekonomin och välfärdsutvecklingen. För att stärka tjänstesektorn och tillfredsställa småindustrins behov av kvalificerad arbetskraft borde få möjlighet att inrätta en allmän linje med grundläggande rättsutbildning. Detta förslag från länets socialdemokrater har varit föremål för prövning. och utbildningsutskottet ansåg att skulle prioriteras vid nästa utbyggnad av denna utbildning. Grundläggande rättsutbildning är tänkt att vara en kortare juridisk utbild- Mot. ning riktad både till redan yrkesverksamma och dem som kommer direkt A51 Ett stort antal juridiska verksamheter finns i . Dessa är: , kammarrätten i , försäkringsrätten för , tingsrätten och länsrätten. I kommunen finns vidare arrendenämnd, hyresnämnd och rättshjälpsnämnd, länsåklagarmyndighet och lokal åklagarmyndighet samt kronofogdemyndighet m.m. Fyra ämbetsverk, nämligen , , lantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd är lokaliserade till . Ovanstående uppräkning ger vid handen att kan betraktas som något av ett centrum för rättsvårdande instanser i och som en viktig förvaltningsort. är ett område med högst andel småföretagsamhet jämfört med i dess helhet. Behovet av juridiskt utbildad arbetskraft har ökat kraftigt genom tillkomsten av nya lagar på arbetsmarknadsområdet och miljöområdet. Också den ekonomiska lagstiftningen har blivit mer komplicerad. Detta har lett till att även mindre företag har fått behov av juridisk expertis inom företaget utan att de därför har möjligheter att anställa en fullt utbildad jurist. Närheten till utbildningsorten är viktig, speciellt för de redan yrkesverksamma. Rättsväsendets anställda personal arbetar främst i södra och . För att personalen i någon nämnvärd utsträckning skall kunna delta i den grundläggande rättsutbildningen måste denna förläggas på den ort där huvuddelen av de anställda finns. har i sin personalutbildning lagt märke till att ett stort antal anställda på grund av familjeskäl har möjlighet att delta endast i utbildning som ligger på kort reseavstånd från bostadsorten. Styrelsen för högskolan i har bland förslagen till nya utbildningar givit rättsutbildning prioritet. En förutsättning för att utbildningen skall komma i fråga utanför de gängse fakultetsorterna är att kvaliteten på undervisningen är fullgod. En anknytning av denna till det juridiska arbetslivet på orten är värdefull. Om praktiskt verksamma jurister är undervisare, handledare och resurspersoner ökar givetvis möjligheterna att knyta undervisningen till den praktiska rättstillämpningen - något som är speciellt värdefullt för denna form av juridisk utbildning. Ett stort antal högt kvalificerade och undervisningsvana jurister har förklarat sig intresserade av att tjänstgöra som lärare. Tillgång till juridiskt bibliotek är viktigt. anses i juristkretsar ha ett av landet absolut förnämsta juridiska bibliotek. Något kostsamt bibliotek behöver därför inte byggas upp. Vi bedömer det som självklart att bör få del av det infrastrukturanslag på 310 milj. kr. som föreslås inrättas. Tillfälliga medel ur detta skall gå till forskning och utveckling för att förstärka kompetensen vid vissa mindre och medelstora högskolor, utrustning till olika utbildningar, teknikspridningsprojekt m.m. 1989/90 A51 den fördelar medel ur infrastrukturanslaget på 310 milj. kr. () () () () Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör ingå bland de mindre och medelstora högskolorna som skall erhålla stöd ur det särskilda anslaget på 35 milj. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundläggande rättsutbildning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de resursmässiga behov som har för att förstärka sin kompetens, inte minst utrustningsmässigt, när