mot · GC02Ub310 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub310 av m.fl. (s) Utbildningsinsatser i glesbygd konstaterade i sin anslagsframställning för /90 att personalutbildningen i ökar markant men att den har en sned fördelning - de redan välutbildade får del av en relativt större andel av utbildningsinsatserna än personer med kort utbildning - och att människor i glesbygd, människor med funktionshinder, kvinnor som oftare än män finns i de lägsta löneskikten, de sämst utbildade, även de ofta äldre kvinnor, riskerar att förvandlas till arbetsmarknadens B-lag. Man kan kostatera att skillnaderna i storlek mellan avgående och tillkommande årskullar uppgår till upp mot 40000 personer. Behovet av arbetskraft måste därför tillgodoses bl.a. genom vidareutbildning av vuxna. Förväntningarna på den medelålders och något äldre arbetskraften ökar. Det ställer höga krav på vår vuxenutbildning, inte minst inom glesbygdsregioner där förutsättningarna att kunna anordna utbildning är mycket sämre än inom andra regioner. Nuvarande rollfördelning inom vuxenutbildningen kan behöva förändras för att på ändamålsenligare sätt kunna möta 1990-talets behov. Mot bakgrund av detta är det positivt att har gett statens skolor för vuxna speciella utvecklingsuppgifter inom vuxenutbildningen. Statens skola för vuxna i (SSVH) har bl.a. profilerats mot samverkansinsatser för glesbygdsutbildningar, utbildningar för hörselhandikappade och mot biståndsrelaterad grundutbildning i språk. SSVH utvecklar därför utbildningar för gelsbygdens behov, och för smala yrkesnischer som inte på annat sätt tillgodoses, och har i två regeringspropositioner om närings- och regionalpolitik, getts uppgifter att utveckla kurser som skall syfta till produktion och sysselsättning i glesbygd. SSVH har som en följd av detta i en glesbygdssatsning och i samverkan med 40 glesbygdskommuner och 7 utvecklingsfonder, genomfört 500 kurser för 6 000 personer. Målgrupp har varit glesbygdens småföretagare och blivande småföretagare men även lantbrukare som fått utbildning för kombinationssysselsättning. En utvärdering som täcker av verksamheten visar: alt av deltagarna har fått företagseffekter av utbildningen, dvs. - nystart av företag - samarbete med andra - förändrad roll i företaget 1988/89 Ub310 andra konkreta effekter: - att 130 kursdeltagare av 260 i gelsbygdskommuner startat eget företag efter grundkurs i detta, - att 44 av 88 kursdeltagare i fiskodling startat egen odling, - att av 270 kursdeltagare i norra regionen som genomgått bokföringsutbildning har 135 börjat sköta sin egen bokföring. Detta är några exempel på vad utbildningsinsatserna betytt. Statens skola för vuxna i har uppvisat en kreativitet inom distansutbildningen i landet som lett till nya och större arbetsuppgifter. SSVH har visat att effektiviteten i en distansmodell som kombineras med korta kurser, är stor - utbildningsresultatet per satsad krona är gott. använder 4 departement SSVH för försöks- och utvecklingsarbete och SSVH:s roll för komvux i glesbygdskommuner växer. För att vidga möjligheterna för SSVH att erbjuda yrkesinriktad utbildning har i sin anslagsframställning föreslagit en vidgad timram av , 1989/90 1991/92. Enligt budgetpropositionen 1989 är utbildningsministern ej beredd att förorda detta. Det är av väsentlig betydelse för vår glesbygd att SSVH ges möjlighet att utan avbrott fortsätta sitt utvecklingsarbete för glesbygdsutbildningar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en resursförstärkning till statens skola för vuxna i för utbildningssatsningar i glesbygd. () ()