ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02L730 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89 :L730 av () Konsumentskyddet vid charterresor har antalet charterresenärer i stadigt ökat. Därmed har naturligtvis också antalet researrangörer vuxit. Det finns många seriösa arrangörer, men också mindre nogräknade företag som försöker sin lycka på resemarknaden. För att skydda resenärer som betalat in pengar för resor som sedan inte blivit av, inrättades den s k resegarantin. Denna innebär att researrangören till kommerskollegium betalar in en garantisumma, som i viss mån skall hålla resenärerna skadeslösa ekonomiskt. har emellertid flera grupper resenärer utsatts för transporter, som inneburit allvarligt hot mot deras liv och säkerhet. Mot sådant agerande hjälper ingen resegaranti hos kommerskollegium. Bestämmelser om vilka säkerhetsregler som skall gälla måste också finnas. I vårt land är det självklart att livbåtar och flytvästar till samtliga passagerare skall finnas vid sjötransporter och att båtar ej får ha mer än ett visst antal passagerare. Bussar måste också vara utrustade på visst sätt. Det borde då vara naturligt, att resenärer som köper sina resor av en svensk researrangör också skall kunna lita på, att transporter som arrangörer anordnar på resmålet sker med samma säkerhetsregler som gäller i . Regeringen bör därför uppdra åt att utforma de säkerhetsregler som skall gälla för svenska researrangörer vid transporter som de ordnar utomlands. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av konsumentskyddsregler för svenska researrangörers transporter utomlands.
mot · GC02L731 · 1989-01-25 00:00:00 — Efter en lagändring undantogs s.k. folkrörelsekooperativ från kravet att söka förvärvstillstånd vid köp av fastighet. Med detta begrepp skulle förstås att endast HSB och men inte SBC (Sveriges Bostadsrättsföreningars ) var befriade från kravet att söka tillstånd. Den kritik som riktades mot begreppet folkrörelsekooperativ föranledde dock regeringen att föreslå en skrivning i lagtexten som inte innehåller begreppet folkrörelsekooperativ. Lagstiftningen, som beslutades , diskriminerar dock SBC på exakt samma sätt som . I olika riksdagsbehandlingar, , har fastslagits att det finns betydande skillnader mellan å ena sidan HSB och och å andra sidan SBC och att sistnämnda organisation därför inte kan anses utgöra en folkrörelsekooperativ organisation. Det anförda skälet för att SBC inte borde undantas från tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare har ingen verklig grund. SBC bedriver en verksamhet som i likhet med HSB och omfattar endast upplåtelse av bostadsrätter. Det finns rent principiellt ingen anledning att behandla bostadsorganisationer olika beroende på om de är av folkrörelsekaraktär eller ej. Starka skäl talar för att lagen om fastighetsmäklare bör ändras så att SBC jämställs med HSB och . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar om sådan ändring i 2 § andra stycket lagen om fastighetsmäklare att SBC jämställs med HSB och .
mot · GC02L732 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :L732 av m.fl. (mp) Skydd mot reklampåverkan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk695 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det långsiktiga målet bör vara köpfrid, dvs. att ingen människa skall behöva utsättas för kommersiella reklambudskap som hon inte bett om. () ()
mot · GC02L801 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89: L801 av m. fl. Integrering av fotografireglerna i upphovsrättslagen 1988/89 L801-806 1 sin etappvisa översyn av upphovsrättslagstiftningen, som även omfattar en översyn av fotografirätten, har upphovsrättsutredningen i sitt senast avgivna delbetänkande (nr 4, SOU 1988:31) anmält att den i nästa utredningsetapp kommer att behandla bl. a. frågan om skyddet för fotografiska bilder och om reglerna härom även i fortsättningen skall ges i en särskild fotolag eller om de bör tas in i upphovsrättslagen, dvs. om fotografireglerna skall integreras i URL. Såväl principiella som systematiska skäl talar för att alster av fotokonst lagtekniskt bör behandlas på samma sätt som annan bildkonst och andra alster av skapande konstnärlig verksamhet. Den tekniska utvecklingen inom bild- och illustrationsområdet har dessutom medfört och kommer med all sannolikhet i ökande utsträckning att medföra - en betydande svårighet att dra en klar gräns mellan olika tekniker och konstnärliga uttrycksformer. En särbehandling av fotokonsten kommer att framstå som alltmer tveksam och godtycklig. Man kan också utgå från att kvalitetskraven på fotografihanteringen fortlöpande kommer att öka och generellt gälla all bildskapande verksamhet. Utanför är integrationslösningen den vanligaste. Inom har en upphovsrättslag som även gäller för fotografiområdet. I föreligger ett statligt kommittéförslag om en fullständig integrering av fotorätten i den danska upphovsrättslagen (Billedret, 1063/1986). Vi är medvetna om att en integration inte låter sig genomföras utan en ingående analys och värdering av dess konsekvenser i olika hänseenden. Vi har emellertid funnit att så starka skäl talar för en integrering av fotografireglerna i upphovsrättslagen att upphovsrättsutredningens fortsatta arbete principiellt bör vara inriktat på att åstadkomma en sådan integration. Detta bör ge regeringen till känna. 1 1988/89. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om integrering av fotografiregierna i upphovsrättslagen. () ()
mot · GC02L802 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89: L802 av m. fl. Patentering av bioteknologiska uppfinningar, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo601 hemställs 1. att beslutar som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om obligatorisk ansvarsförsäkring för forskning och tillämpning inom biotekniken, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om förbud mot patentering av genetiskt modifierat material samt ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts om patentfrågor. () () () () () () tl 1988/89.
mot · GC02L804 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: L804 av andre vice talman m. fl. (fp) Åtgärder mot patentintrång m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N319 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att undvika idéstöld och patentintrång. () ()
mot · GC02L805 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: L805 av m. fl. Förbud mot patent på levande materia Frågan om att kunna ta patent på levande materia dvs. växter, djur och mikroorganismer har aktualiserats genom den nya bioteknikens framfart. Det är genteknikens möjligheter att flytta gener mellan olika organismer som gör att det går att framställa s. k. transgena djur och växter. Dessa nya djur och växter har nya och unika egenskaper som forskare och industrier vill betrakta som uppfinningar. För dessa uppfinningar nya former av liv - vill man säkra ett ekonomiskt och kommersiellt skydd genom ett patentförfarande. I är det möjligt att ta patent på levande materia. i slog i en dom fast: allt under solen som tillverkats av människan kan skyddas av patent. 1985 kom det forsta patentet på en växt och 1988 det forsta på ett djur en mus. I är det således nu möjligt att ta patent på de flesta former av skapat liv människan är ännu undantagen. I olika internationella sammanhang förespråkas möjligheterna att kunna ta patent på djur och växter. har utifrån kommersiella aspekter utarbetat ett förslag till direktiv för patentering av liv. Detta förslag behandlades i okt. 88.1 detta förslag finns inga hinder för patent på levande varelser eller på processer varmed levande varelser tillverkas eller förändras. Allt levande kan således bli föremål för patent. I detta förslag finns heller ingen skrivning som utesluter patent på mänsklig vävnad eller i princip på människor. Med töjbara definitioner kringgår nuvarande europeiska patentlagar som förbjuder patent på liv. Eftersom patentfrågan i hög grad är internationell med olika konventioner som reglerar ländernas tillämpning i patentärenden, blir också indraget i diskussionen om patent på liv. Frågan är högaktuell just nu bl. a. med tanke på att ska diskutera en expertgruppsrapport under sessionen . Det är viktigt att diskutera principfrågorna runt olika patentförfaranden. Någon bred politisk diskussion har inte förekommit i . Ska levande organismer överhuvudtaget kunna utgöra grund för patentering? Var ska i så fall gränserna dras? Ska högre levande organismer av etiska skäl undantas från möjligheterna att patenteras? Ska det finnas några gränser alls? Ska vi ha det som i eller som föreslår, nämligen att allt ska kunna patenteras? Vilken blir forskningens roll vid ett utvidgat patentforfarande? Enligt vpk:s mening kan det inte 1988/89 L805 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att patent inte skall tillåtas på levande materia, dvs. djur, växter och mikroorganismer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) vara rimligt att kunna patentera levande materia vare sig i form av djur, växter eller mikroorganismer. Den upphovsrättsliga frågan kan lösas på annat sätt än genom att själva livsformen patenteras. Så har man t. ex. gjort inom växtförädlingen genom växtforädlarrätt.
mot · GC02L806 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: L806 av m. fl. (mp) Patentering av biotekniska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U572 hemställs att EG-anpassningen inte får leda till att patentsökning av genmanipulerade djur, växter eller mänsklig vävnad måste tillåtas. Per () ()
mot · GC02L901 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :L901 av m.fl. (c) Reglerna om dröjsmålsräna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N214 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enhetliga regler för dröjsmålsränta respektive regler för betalning av fakturerade varor. () () () ()
mot · GC02L902 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion 1988/89:L902 av () Godtrosförvärv utreder en jättehärva med exklusiva bilar som stulits på kontinenten och sedan sålts i . Förmodligen kör nu ett 70-tal svenskar, som köpt dessa bilar i god tro, omkring på våra vägar. I vårt land får man nämligen, enligt gällande lagstiftning, sannolikt behålla stöldgods, förutsatt att man kan styrka att det köpts i god tro. Far de nya ägarna däremot utomlands med sina bilar, riskerar de att bli av med dem. har sålunda andra regler för köp i god tro av stöldgods än vad utlandet har. Med hänsyn till strävandena efter ett närmare samarbete med övriga europeiska länder torde det vara önskvärt att bl.a. regler för köp i god tro är så överensstämmande som möjligt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i reglerna för köp i god tro så att reglerna blir nära överensstämmande med motsvarande regler i andra, europeiska länder.
mot · GC02L903 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :L903 av och (c, fp) Onykterhet till sjöss Att alkoholförtäring och trafik inte hör ihop börjar gå upp för allt flera människor. Debatten om O-gränsen har visat detta. Den debatten rör dock trafiken på våra vägar och gator och inte så mycket all den motortrafik som förekommer på våra vatten. Sjöolyckorna har kraftigt ökat och från yrkesnäringen såväl i våra insjöar som på havet ser man med oro på utvecklingen. Andra länder bl.a. har också tagit i dessa problem med större allvar än vad vi i vårt land hitintills har gjort. Vi hoppas emellertid på en ändring av detta förhållande och sätter tilltro till vad justitieminister uttryckte i en interpellationsdebatt då hon delar interpellantens oro angående sjöonykterheten och meddelade att man har denna fråga under övervägande. Statistik från bl.a. sjösäkerhetsrådet ger vid handen att alkoholförtäring är en väsentlig del eller bidragande orsak till många båtolyckor på sjön. Det finns en uppenbar brist på kunskap om vådan av att förena alkohol och trafik på sjön. En riktad informationskampanj inför båtsäsongen är behövlig. Enligt 4 § trafikbrottslagen skall för rattfylleri dömas till fängelse eller-om omständigheterna är mildrande - till böter, dock lägst 25 dagsböter. I sjölagen 325 § stadgas däremot att den skyldige skall dömas till böter eller fängelse. I trafikbrottslagen är således huvudstraffet fängelse, och böter får endast förekomma om förmildrande omständigheter föreligger. Någon sådan begränsning förekommer inte i sjölagen. Därför bör övervägas en förändring i sjölagen som innebär en anpassning till den lagstiftning som gäller vid rattonykterhet och rattfylleri till lands. Med anledning av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förslag till lagändring så att den till lands tillämpade promillelagen även kommer att gälla trafik på sjön, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en informationskampanj initierad av statsmakten inför den stundande båtsäsongen och med en förbättrad säkerhet genom att hävda nykterheten vid all sjötrafik.
mot · GC02L904 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:L904 av m.fl. (m) Skydd för företagshemligheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:K442 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skydd för företagshemligheter. () (m) Hans Nyhage (m) () () gotab 16773, 1989
mot · GC02N204 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89 :N204 av m.fl. (fp) Exportkrediter för miljövård Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo710 hemställs att hos regeringen begär förslag till regler som möjliggör för exportkreditnämnden att under vissa villkor sälja skuldandelar som ett sätt att bidra till miljövårdsinsatser i låntagarländerna. () () () () () () () () () gotab 16481, Slockholm 1988
mot · GC02N206 · 1989-01-12 00:00:00 — av () Undersökning av gamla borrkärnor En fortsatt prospektering på hög nivå är nödvändig för fortsatt gruvbrytning, för upprätthållande av sysselsättningen i berörda områden och för ett förbättrande av vår handelsbalans. Viktigt är också att gruvföretagen, enskilda och statliga, medverkar till att upprätthålla en långsiktig och rimlig prospekteringsnivå. Men utöver en fortsatt prospektering är det angeläget att ytterligare undersöka den stora mängd prospekteringsmateria! i form av s.k. borrkärnor som finns i vårt land. Dessa flera tusen meter borrkärnors innehåll undersöktes vid prospekteringstillfället med dels en nu gammal teknik, dels för att finna visst/vissa /mineraler. Någon total och effektiv avkänning av borrkärnornas innehåll var inte möjlig och ansågs då inte nödvändig att göra. Uppdrag bör därför lämnas att ytterligare undersöka gamla borrkärnor med ny och effektiv teknik i form av exempelvis datoriserad, automatisk borrkärnescanning, som skulle bli en såväl billig som effektiv metod att avkänna all tidigare gjord prospektering i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om undersökning av gamla borrkärnor med ny teknik.
mot · GC02N208 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:N208 av m.fl. (fp) Miljövänlig teknik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A408 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulans för utveckling av miljövänlig teknik. (fp) () () () () ()
mot · GC02N211 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:N211 av m.fl. (c) Statligt stöd till ett linberedningsverk har beslutat utreda stöd till linodling, främst spånadslin, efter bifall till motioner från . kom utredningen ^'Inhemsk odling och beredning av lin (). I årets budgetproposition bil. 14 sid.22 anger regeringen att en del av de 50 milj.kr. som , skogs-och jordbrukets forskningsråd, fått (från miljöavgifter på jordbruket) kan användas till växtförädlingsprogram för lin, forskning kring linfröets biokemiska egenskaper och frågor som rör beredningsteknik. fick styrelsen för teknisk utveckling (STU) i uppdrag att utreda linets industriella användning. Uppdraget ska redovisas . Det är viktigt att den industriella beredningen av spånadslin inte glöms bort. , såväl olje- som spånadslin, såväl halm som fiber kommer att kunna användas i många sammanhang, exempelvis inom byggnadsindustrin. vill vi emellertid även ha odling och beredning för att få råvara till äkta, starka lingarner. Intresset för lin är stort i vårt land. Vi har odlat lin . har en lång hantverkstradition i hushållens vävning. finns det utomordentligt skickliga konsthantverkare inom landet i linnedamast och knyppling, vilket är en kultur som vi bör stödja. Till dessa hantverk behövs ett lingam av god kvalitet. Det blir allt svårare att tillgodose behovet av bra lingam spunnet av den långa fibern. är mångsidigt användbart.Genom linnelakan undviker man liggsår. Linfibern används i många industrier: till hushållslinne, till tapeter, i konfektionsindustrin. Dessutom finns många användningsområden för linfrö. Även spånadslin ger god skörd av frö. Inom jordbruket är lin en mycket lämplig växlingsgröda i södra och . Problemet är inte att odla utan att bereda linet. Det är inte främst forskning utan handling som behövs! Det är hög tid att samhället ser till att ett linberedningsverk byggs. Den bästa rötningsmetoden ur kvalitetssynpunkt är fortfarande varmvattenrötning så som vi hade i 1940-66. Hög mekanisering är nödvändig för att få ner arbetskostnaderna. Målet måste vara att få fram den långa fibern, tågan av god kvalitet, som råvara till goda lingarner. Fröet och alla delar av linhalmen bör kunna bli ekonomiskt givande restprodukter. I får både odling och beredningsverk statligt stöd. Ett linberedningsverk bör byggas med statligt stöd. att hos regeringen begär ett skyndsamt förslag till finansiering av ett linberedningsverk i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GC02N212 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:N212 av och (båda s) Prospektering i har prospektering efter olika i större skala bedrivits med statens stöd i och Bergslagen .Denna styrning har varit föranledd av sysselsättningsskäl. Förhoppningarna att prospektering snabbt skulle leda till arbetstillfällen har i stort sett kommit på skam eftersom vägen är lång från att man kan bestämma en fyndighet till att den blir brytvärd. Här inverkar inte minst den internationella marknadsbilden. När härtill kommer att arbetsmarknaden nu är i ett helt annat läge även i finns skäl att överväga andra prioriteringar. Det viktigaste, aktuella resultatet av prospektering, särskilt efter sällsynta , är att man för framtida behov får en bild av tillgångar. har undergått en annorlunda geologisk utveckling än landet i övrigt och det finns goda skäl att anta att i kan finnas värdefulla fyndigheter fördolda. Genom tiderna har också sådana fyndigheter fått stor betydelse. Kol, kaolin, alun, kalk, diabas och granit kan nämnas som exempel. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om angelägenheten av att prospektering efter utvidgas över .
mot · GC02N217 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:N217 Ändring av villkoren för prospekteringsstöd redovisar en oroande nedgång i såväl statens som företagens satsning på prospektering. planerar, som exempel, att helt upphöra med prospekteringen. Denna utveckling är mycket oroande för svensk gruvnäring. De insatser staten gjort , med det särskilda stödet till utökad prospektering, har inte kunnat motverka denna negativa utveckling. Stödet hade en klart positiv effekt på företagens villighet att öka prospekteringsinsatsema. har de flesta företag, liksom staten genom NSG, minskat insatserna på malm- och mineralletning. Det måste däremot till radikala nya grepp om prospekteringen skall kunna utvecklas och bli den garanti för framtiden som gruvnäringen är i behov av. Det bör vara en skyldighet för alla gruvföretag att satsa på prospektering. Staten bör enkelt kunna införa ett system som utgör en garanti för detta. har staten genom NSG stimulerat företagen att prospektera med ett statligt prospekteringsstöd på /år. har staten genom NSG tagit in arrendeavgifter på kronoandelen (/år). Båda dessa bör kunna avskaffas. De tar nästan ut varandra. I stället bör staten ålägga varje företag som bryter malm eller mineraler att betala en viss avgift på värdet av det man bryter. Företag A. bryter malm för . För den brytningen får man betala = i prospekteringsavgift till staten. Företaget kan sedan, om man företer planerad prospektering, självt få nyttja beloppet, mot redovisning av slutfört arbete. Om företaget inte självt vill utföra prospekteringen kan avgiften få nyttjas till utökad statlig prospektering, s. k. fältprospektering. Med en sådan modell skulle dels företagen stimuleras att prospektera, dels nivån på prospekteringen kunna uppehållas . Jämsides med detta borde också frågan om ett bättre utnyttjande och tryggande av vårt lands prospekteringsresurser utredas. är splittringen stor och viss svensk verksamhet, bl. a. flyg- och markmätning, är i fara om inte ett bättre samarbete sker mellan dem som bedriver prospektering i . Dessa frågor borde uppdras till mineralråvarukommittén 1 1987:01 att närmare studera. Kommittén skall nämligen enligt direktiven, överväga en övergripande strategi för prospekteringsverksamheten i lan- Mot. 1988/89 det. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag till mineralråvarukommittén (I 1987:01) att närmare studera de i motionen aktualiserade frågorna om ändrade villkor för prospekteringsstöd och ökat samarbete i svensk malm- och mineralprospektering.
mot · GC02N218 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:N218 av Tom () Statens pris- och konkurrensverk Den svenska prisregleringspolitiken har omfattat i stort sett tre former av ingripanden: 1) åtgärder baserade på prisregleringslagen 2) prisövervakningen och åtföljande överläggningar mellan SPK och berörda foretag samt 3) olika förhandlingar och prisöverenskommelser mellan SPK och enskilda företag eller företagsgrupper. Prisregleringspolitiken har blivit ett permanent inslag i den svenska ekonomiska politiken , trots att förarbetena till prisregleringslag utgick från att prisregleringar enbart skulle vidtas under korta tidsperioder. I realiteten har priskontrollpolitiken inneburit långvariga kontroller på en rad områden. 1 kontakten med SPK söker företagen få klarhet i vilka principer och motiv som är vägledande för SPK vid bedömningen av företagens prissättning och dispensansökningar. Några entydiga svar lämnas som regel inte av SPK. Genom att inte lämna ut regler och riktlinjer får SPK en starkare förhandlingsposition och motparten, företagen, kan inte peka på några tidigare beslut som kan tjäna som prejudikat eller principer och som därmed också borde appliceras konsekvent. I officiella sammanhang önskar SPK framställa sig som ett passivt ämbetsverk som neutralt administrerar de beslut som regering och riksdag fattar. Verkligheten ger emellertid en annan bild: SPK är en högst aktiv och politiserande myndighet som förhandlar med företag och som tar initiativ till att både införa och avskaffa priskontroller. erfarenheter av prisregleringspolitik är övervägande negativa. Regleringspolitiken har inte haft någon märkbar verkan på den långsiktiga inflationstakten. Regleringarna har blivit ett permanent inslag i svensk ekonomisk politik då inflationen varit högre än av fred i svensk historia. Regleringarna har inneburit en förändrad situation för företagen. De har ökat osäkerheten beträffande avkastningen på framtida investeringar och påverkat spelreglerna inom näringslivet. Förhandlingar och överenskommelser med SPK har blivit en allt viktigare verksamhet för ett stort antal företag. rekommenderade i sitt slutbetänkande ett slut på den typ av prisregleringspolitik som bedrevs under 1970talet, såväl regleringar grundade på prisregleringslagen som den del av SPKs prisövervakning som direkt påverkat individuella företags prissättning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som innebär en avveckling av den prisreglerande verksamheten hos SPK.