mot · GC02U561 · 1989-01-24 00:00:00 — Vi finner det nödvändigt att avskaffandet av valutaregleringen kan kombineras med sådana regler att den inte kommer i konflikt med uppställda välfärdsmål eller får negativa effekter på den regionala utvecklingen. Exempelvis måste det, enligt vår uppfattning, vara möjligt att göra korrigeringar om en avskaffad valutareglering leder till att utländska placeringar i värdepapper allvarligt förändrar ägarbilden och inflytandet i svenskt näringsliv. Därför måste riksdag och regering noggrant följa utvecklingen. För att det inte skall uppstå situationer där vitala svenska industri- och ägarintressen helt kommer att styras av nya makt- och ägarkoncentrationer utanför landets gränser måste det vara möjligt att införa begränsningsregler av olika slag. I den harmoniseringsprocess med den västeuropeiska gemenskapen som pågår är detta viktigt att beakta. måste ha möjlighet att utveckla och vidmakthålla en närings- och ägarstruktur som garanterar inflytande, regional utveckling och trygghet för de anställda. I detta sammanhang är det viktigt att utveckla som en gemensam hemmamarknad. Därför bör integrationsarbetet och valutaregleringens avskaffande också ses i ett nordiskt perspektiv. De nordiska länderna bör samarbeta närmare i valutafrågor. Det Europeiska Monetära Systemet (EMS) som kom till stånd var ytterligare en milstolpe i EGs långsiktiga ansträngningar att utveckla det ekonomiska och monetära samarbetet inom EG. Målet var att skapa och stimulera en samordnad ekonomisk politik mellan medlemsstaterna och skapa ytterligare förutsättningar för en europeisk ekonomisk union. EMS-samarbetet fungerade inledningsvis trögt i portgången. I stället inriktades samarbetet på att utveckla existerande samordning inom EMS och främja en jämbördig ekonomisk utveckling i medlemsstaterna. Längst har samordningen kommit på det penningpolitiska området parallellt med att det reglerade valutasamarbetet har utvecklats. Det senare innebär fasta växel- Mot. 1988/89 kurser mellan EMS-staterna. Genomförda växelkursjusteringar har dess- U561 utom kombinerats med ökade krav på fortlöpande ekonomisk-politiska anpassningsåtgärder. Efter denna inledande harmonisering avstannade utvecklingen av samarbetet. Inte förrän har nya samarbetsinitiativ lanserats. Bl a togs ytterligare ett steg i samband med översynen av Romfördragen 1985 då målet för en ekonomisk och monetär union ånyo aktualiserades. Enigheten mellan EGs medlemsstater om hur långt harmoniseringen på detta område bör gå är dock fortfarande begränsad. Skälen till att diskussionerna kring EMS-samarbetet fått ny fart är den snart fullständigt genomförda kapitalliberaliseringen inom EG. Denna kräver en ytterligare förstärkning av det ekonomisk-politiska samarbetet mellan medlemsstaterna. Målet är att gå vidare, dels i det penningpolitiska samarbetet, dels i EMS valutakurssamarbete. Detta avses sedan åtföljas av ett utökat samarbete vad gäller den ekonomiska politiken, inklusive skatteområdet. Den pågående kapitalliberaliseringen kommer m a o att öka trycket på EMS-länderna att sträva efter förenlighet i den ekonomiska poltiken och för en gemensam ekonomisk utveckling. har EMS som stabilitetsfaktor ökat i betydelse - framför allt för ekonomier som den västtyska. En effekt av det intensifierade EMSsamarbetet är att skillnanden i inflationsnivå mellan medlemsstaterna exempelvis och har minskat. Även om intresse finns från flera EMS-stater att få med EFTA-stater som , och i EMS-samarbetet är detta för svenskt vidkommande av väl kända skäl varken aktuellt eller möjligt. De positiva effekter för svensk ekonomi som den pågående avvecklingen av valutaregleringen medför är tillräckliga. Erforderliga prisstabiliserande effekter och den ränteanpassning till en internationell kapitalmarknad, som avskaffandet av valutaavregleringen nu leder till, uppfyller mer än väl nödvändiga anpassningar utan en EMS-integration. För medlemskap i är det inte nödvändigt att vara medlem i EMS. Däremot förutsätter en EMS-anslutning medlemskap i som , , och har valt att stå utanför växelkurssamarbetet. För vårt vidkommande är det självfallet så att en svensk anslutning till EG eller EMS varken är nödvändig eller möjlig. Den svenska linjen bör karaktäriseras av öppenhet och strävan till ett nära samarbete utan medlemskap i . I centermotionen till /88 med anledning av propositionen om och den västeuropeiska gemenskapen framhölls regionalpolitikens betydelse för att åstadkomma en positiv utveckling över hela landet. Även inom de länder som ingår i EG finns regionala balansproblem. I EG:s regionalpolitik inriktas olika åtgärder på att främja utveckllingen i de sydeuropeiska länderna. De regionala balansproblemen i är av en annan art än i de Mot. tätbefolkade kontinentala länderna. Den svenska utgångspunkten måste U561 därför vara att inte ge avkall på rätten att göra insatser för regional balans genom infrastrukturella satsningar, stöd till företagsetablering och utveckling, reducering av ogynnsamma avståndskostnader m.m. Den ökade integrationen med , som kan medverka till ökad koncentration i näringslivet, gör det nödvändigt att de svenska regionalpolitiska insatserna förstärks. Därigenom kan näringslivet i hela landet få stark konkurrenskraft på den gemensamma marknaden. Kommittéer och särskilda utredare har av regeringen getts direktiv att beakta EG-aspekten i sin utredningsverksamhet. Vi vill betona att detta måste ske på ett sådant sätt att avsteg inte görs från centrala välfärdsmål, t.ex. sysselsättning och social trygghet, regional balans, god miljö, produktsäkerhet och inflytande. Det är också nödvändigt att regeringen i harmoniseringsprocessen analyserar de långsiktiga effekterna för svenskt vidkommande. I Europasamarbetet bör ingå klara kulturpolitiska ambitioner. Ett närmare kultursamarbete såväl inom som utom EG bör ha som målsättning att utveckla den dynamik som skapas av många regionala och nationella kulturer. En likriktning och nivellering av den europeiska kulturtraditionen, formad av starka kommersiella krafter, bör aktivt motverkas. De olika kulturtraditionerna i måste värnas och utvecklas. Det gäller även den nordiska kulturen. Arbetet måste också innefatta aktiva åtgärder för att bevara och restaurera kulturskatter och -minnesmärken som hotas av luftföroreningar och andra miljöskador. Gamla tekniker och traditioner måste bevaras som grunden i samarbetet måste vara framåtsyftande, dvs att utveckla och förstärka nya kulturströmningar och konstnärligt skapande. De utvidgade internationella kontakterna märks, inte minst inom utbildningsområdet. Behovet av goda språkkunskaper blir allt tydligare, såväl inom arbetslivet som inom utbildningsväsendet. Men även andra kunskaper är viktiga. Samhällskunskap i vid mening samt kunskaper om och förståelse för olika länders och världsdelars kulturer blir allt viktigare i våra internationella kontakter. Goda kunskaper i utländska språk är en förutsättning för att våra ungdomar skall kunna tillgodogöra sig önskvärd litteratur och få tillgång till kunskap. I vår partimotion om utbildning har vi därför föreslagit en rad åtgärder för att förbättra språkutbildningen på alla nivåer. Dessa förslag måste fullföljas. Det kräver att utbildningsväsendet garanteras tillräckliga resurser såväl inom ungdomsskolan som inom den högre utbildningen och forskningen. Som vi framhållit i den ovan nämnda partimotionen kräver ett aktivt deltagande i ett europeiskt forsknings- och utbildningssamarbete att vårt eget 11 land också har ett tillräckligt utbildningsutbud på andra språk än svenska. Först då kan studerandeutbytet få en sådan omfattning att vi uppfattas som en jämbördig part i samarbetet. Inom EG-samarbetet tillmäts vuxenutbildningen och yrkesutbildningen en särskild betydelse. Redan i slås fast att det europeiska samarbetet skall gälla yrkesutbildning. Detta understryks ytterligare beslut om en gemensam europeisk arbetsmarknad. I dessa sammanhang läggs särskilt stor vikt vid den återkommande utbildningen. Inom dessa utbildningsområden är väl rustat. Vi har en väl utbyggd organisation för utbildning av vuxna på alla nivåer och en effektiv arbetsmarknadsutbildning. Den svenska folkbildningen med dess mångfald av studieförbund och studiecirklar är unik. Inget annat land kan erbjuda en motsvarighet till den svenska vuxenutbildningen. Till detta kan också läggas de senaste årens utveckling av personalutbildning inom företagen. Forskning och utveckling är ett av de viktigaste områdena i vårt samarbete med EG. Den intensifierade samverkan över gränserna som är en del i integrationsprocessen kan komma att visa sig mycket fruktbringande, och undanröja den tendens till eftersläpning på vissa viktiga områden som ibland upplevt i förhållande till och . Det är självklart av högsta intresse att kan delta i detta arbete på så likvärdiga villkor som möjligt. Önskemålet om delaktighet gäller såväl skilda forskningsprogram som mer allmänna program för utbyte av studenter och forskare mellan universitet och vetenskapliga institutioner. Det är således viktigt att vi kan finna former för att delta i programmet för studentutbyte, , liksom i de tekniskt-naturvetenskapligt inriktade programmen SCIENCE och COMETT. Inom EG satsas betydande resurser på forskning och utveckling inom intressanta teknikområden, som kan få stor betydelse för den framtida industriella utvecklingen. För är det angeläget att delta i de FoU-program som etableras i , inom och utom EG. Teknisk utveckling och förnyelse är angelägna så att svensk industri kan hävda sin konkurrenskraft i internationella sammanhang. Därför måste särskild vikt fästas vid de industriinriktade programmen; ESPRIT (informationsteknologi), RACE (kommunikationsteknologi), (basteknologi) m fl. beslutade regeringen att skall delta i fem nya projekt i COST, organisationen för tekniskt- vetenskapligt forskningssamarbete i . Det gäller uppbyggnad av databank om lätta legeringars egenskaper, datasäkerhet i teleinformatik, samordnade rymdbaserade och jordnära nät, optisk mätteknik samt aktiva gruppantenner. I flera av dessa projekt är engagerat. Det här är bra exempel på hur aktivt kan och bör engagera sig i det europeiska forskningssamarbetet. Den svenska industristrukturen präglas av flera mogna branscher och företag som kan få betydande problem att hävda sig på internationell marknad om de inte kan utveckla ny teknik. Det är också viktigt att med ökade forskningsinsatser inom nya branscher bredda och stärka svensk Mot. 1988/89 industri, vilket förutsätter en ökad satsning på forskning också vid mindre U561 Det bör också bidra till en positiv regional utveckling i områden som är utsatta. Forsknings- och utvecklingsinsatser får inte avgränsas till storföretag utan i ännu högre grad inriktas på de små och medelstora företagen, som aktivt kan bidra till förnyelsen av näringslivet. Därför måste villkoren för de mindre företagens forskningssamarbete med prioriteras, vilket innebär att staten måste bidra med ekonomiska resurser i långt större utsträckning än som gäller. Finansieringen av de mindre företagens medverkan i olika forskningsprojekt måste uppgå till en jämförbar nivå med vad som satsas inom EGländerna. I utrikesutskottets betänkande 1987/88:24 om och den västeuropeiska integrationen betonades vikten av en god information. Det är angeläget att är välinformerad om utvecklingen av samarbetet mellan och EG och får möjlighet att på ett tidigt stadium ta del av viktigare förhandlingsfrågor, anförde utskottet. Detta är, enligt vår uppfattning, ett mycket viktigt uttalande. Regeringens arbete med harmoniseringen och prövningen av EG:s s.k. vitbok måste ske på ett sådant sätt att är väl informerad om utvecklingen och vad det betyder för . Utöver att viktigare frågor föregås av samråd i utrikesnämnden måste informationen till förbättras. EFTA-delegation kan visserligen till de olika partigrupperna förmedla information om viktigare frågor. Vi finner inte detta till fyllest. Det bör därför vara en självklarhet att inrätta ett parlamentariskt organ som utifrån ett helhetsperspektiv följer EG-förhandlingarna. Med hänsyn till EG-samarbetets särskilda vikt anser vi det motiverat att en särskild parlamentarikergrupp tillsätts för att kunna följa förhandlingarna ungefär på samma sätt som det parlamentariska deltagandet i nedrustningsförhandlingarna. Parlamentarikergrupper borde också kunna mötas tillsammans med regeringens EG-råd och delta i dess överläggningar. Vi finner det vidare nödvändigt att regeringen genom redogörelser till regelbundet informerar om utvecklingen i integrationsprocessen mellan och EG, liksom om ställningstaganden inom EFTA. Den utrikespolitiska deklarationen och handelspolitiska deklarationen får i detta sammanhang betecknas som viktiga delar. Eftersom arbetet med den Västeuropeiska integrationen inrymmer så många delavsnitt bör regeringen mer kontinuerligt inför redogöra för läget. Det kan lämpligen ske i anslutning till frågestund. Härigenom skulle det också vara möjligt för ledamöter att mera aktivt kunna delta i debatten om roll i . Miljöproblemen kan endast lösas genom internationellt samarbete. Gränsöverskridande luftföroreningar, svavel, kväve, kolväte m.fl. förs med vindarna in över landet, som en del av de svenska utsläppen förs till andra delar av främst . Ett tragiskt exempel på dessa gränsöverskridande nedfall är de allvarliga radioaktiva substanserna över stora delar av från Tjernobyl. Havsmiljöproblemen är på motsvarande sätt internationella och kräver långtgående överenskommelser på europeiskt och globalt plan. FN:s ekonomiska kommission för , ECE, är i många avseenden det naturliga forat för europeiska överenskommelser på miljöområdet. Det är också inom ramen för ECE-samarbetet som konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar har upprättats. Även och deltar i samarbetet inom ramen för konventionen. Miljöfrågorna måste bli centrala i de kommande överläggningarna med EG. måste hävda sin rätt till en långtgående miljöpolitik för att förebygga problem och skydda miljön. har ett starkt intresse av att vi tillsammans med EG på en rad områden höjer miljöambitionerna. Samarbetet bör ske på högsta tillämpade ambitionsnivå. Den växande miljöopinionen i verkar i samma syfte. Det är också angeläget att ett alleuropeiskt samarbete upprättas på miljöområdet innefattande också de östeuropeiska länderna. En internationell luftvårdsfond måste tillskapas som ger ekonomiska möjligheter för m.fl. länder att investera i miljövänlig teknik som kan minska utsläpp och skadeverkningar såväl i det investerande landet som i grannländerna. Räddningsplaner bör vidare upprättas för bl.a. och miljö, innefattande också tillrinningsområdena. Vi har i en särskild partimotion redovisat förslag till internationella åtgärder på miljöområdet. I detta sammanhang vill vi understryka den viktiga roll för miljön som det europeiska samarbetet kan och måste spela. I miljömotion till årets föreslås vidare att en internationell miljöfond byggs upp av industriländerna genom att varje land avsätter av BNI. Pengarna skall satsas på att skydda regnskogarna, hindra ökenutbredning, utveckla miljövänlig teknik och förnybar energi. Genom ett icke-spridningsavtal föreslås länderna förbinda sig att inte sprida miljöföroreningar och avfall. Utökat samarbete med Nya förutsättningar 1988 har varit ett genombrottsår för förbättrade relationer mellan öst och väst. Som vi framhöll inledningsvis har den öppnare politiken i framför allt skapat helt nya samarbetsförutsättningar. Vissa av de östeuropeiska statsledningarna visar visserligen en hårdare och mer konservativ attityd, men det förefaller rimligt att anta att den nya öppenheten kommer att få ett allmänt genomslag. Denna utveckling kan få en oerhört stor betydelse ur såväl säkerhetspoli tisk som ekonomisk synpunkt. Det svenska handlandet i den nuvarande Mot. situationen bör enligt vår uppfattning framför allt präglas av två hänsyn. ena är det ur allmänpolitisk synpunkt önskvärda i att efter bästa förmåga främja en fortsatt positiv utveckling i . Det andra är behovet att ta vara på möjligheterna att vidga vår egen samarbetssfär genom intensifierade kontakter med de östeuropeiskaländerna, varav många är våra grannländer. I samband med ökade intresse för närmare samarbete i , har betonat att detta bör gälla både väst och öst. Regeringen har utökat organisationen kraftigt för att driva harmoniseringsarbetet med EG. Vi anser att ett åtgärdsprogram bör utarbetas för att öka kontakterna också med och dess motsvarighet till EG, (COMECON). Den framtida tillväxtpotentialen och möjliga exportmarknaden är kanske på lång sikt mycket stor, inte minst med tanke på de eftersatta materiella behoven . Inom från bor 112 miljoner människor, varav 79 miljoner,dvs. Inom finns nära 400 miljoner, varav drygt hälften i öst. Näringslivets organisation i håller på att förändras. Statshandelssystemet mjukas upp. har rätt att bedriva handel, om de kan skaffa hårdvalutan själva. Företagen ska täcka sina kostnader och får själva besluta om investeringar. Ett hinder för en snabb tillväxt av handeln är att valutan inte är konvertibel. Förhoppningsvis kommer motsvarande utveckling till stånd i övriga östeuropeiska länder. I FN har de östeuropeiska staterna visat ett nytt och engagerat intresse för miljöfrågorna. President framhöll i sitt tal inför att det nuvarande industrisamhället måste ändra riktning och sluta förstöra miljön. Miljöproblemen är mycket stora i öst. Det behövs kapital och ny teknisk kunskap för de investeringar som förnyar näringslivet. Utvecklingen i är av stor betydelse, även ur svensk synvinkel. De baltiska republikerna, , och ligger oss geografiskt nära och vi förenas med dem genom många historiska och kulturella band. 1 arbetet på att öka våra kontakter österut finns det skäl att särskilt prioritera kontakterna med de baltiska republikerna. Kontakterna bör utvecklas på såväl nationell som regional nivå. Särskilt bör eftersträvas ökade kontakter och handelsutbyte mellan , sydöstra och det baltiska området. Svenska företag har gått in i joint med sovjetiska företag och kooperativa institutet har kontakter med nystartade kooperativ. Ett vänortsutbyte planeras mellan församlingar i och kyrkor i . Svenska kommuner har tagit kontakt med kommuner i och överväganden förekommer på flera håll om att etablera reguljära vänortskontakter av det slag som finns mellan kommuner i de nordiska länderna. Diskussioner pågår om utökade färjeförbindelser mellan svenska och baltiska hamnar. Initiativ har tagits för ett utökat kulturutbyte, bland annat genom besök av en stor svensk kulturdelegation. Exemplen på Mot. 1988/89 utökade kontakter som redan kommit tillstånd kan mångfaldigas. Ett intressant projekt har utarbetats av en idéellt arbetande grupp som vill få till stånd rening av , som är en av värsta förorenare. Gruppen har föreslagit ett ambitiöst vetenskapligt program för att kartlägga föroreningarnas ursprung och föreslå åtgärder. Åtgärdsprogram för ett ökat östsamarbete bör finna konstruktiva vägar för att underlätta ett utökat samarbete med de östeuropeiska länderna. Regeringen bör få i uppdrag att utarbeta ett samlat åtgärdsprogram för detta och återkomma till i en särskild proposition. Följande element bör lämpligen ingå i ett sådant program: Den svenska diplomatiska representationen behöver förstärkas för att stödja en ökad svensk aktivitet. En sådan utökning bör bland annat innefattat kulturattachéer och handelssekreterare. Det är enligt vår uppfattning önskvärt att ett särskilt konsulat upprättas med ansvar för kontakterna med de baltiska republikerna. Ett sådant konsulat bör eventuellt också kombineras med ett handelssekreterarkontor. Handelsutbytet kan stimuleras med förstärkt kompetens vid de svenska beskickningarna, genom åtgärder som utväxling av handelsdelegationer samt arrangerande av gemensamma seminarier och mässor på ur handelsoch investeringssynpunkt intressanta områden. Kultursamarbetet bör främjas genom att särskilda resurser ställs till förfogande för ett ökat utbyte av utställningar, turnéverksamhet, etc. Svenska folkrörelser och ideella föreningar bör få stöd för att etablera kontakter och besöksutbyte med liknande organistioner i främst de baltiska republikerna, men också i andra länder. Miljöområdet är ett viktigt och brådskande fält för ett utökat samarbete. Särskilt angeläget är det givetvis att få till stånd åtgärder som kan minska belastningen på . Det tidigare omnämnda är ett exempel på hur ett sådant samarbete kan gå till, och bör noga övervägas. Också på luftvårdsområdet är samarbetsbehovet stort, med hänsyn till den långväga spridningen av försurande utsläpp. bör aktivt verka för internationella miljöfonder som kan underlätta ett tekniskt och ekonomiskt samarbete för att råda bot på den allvarliga miljösituationen i flera av våra grannländer. Svenska massmedier bör uppmuntras i sin bevakning av händelser och den politiska, kulturella och ekonomiska utvecklingen i . Det kan bl.a. ske genom ett ökat stöd från de svenska beskickningarna. Särskilda journaliststipendier för att möjliggöra fördjupade analyser bör också övervägas. Kommunikationerna behöver förbättras. Särskilt angeläget är det att få till stånd reguljära flyg- och färjeförbindelser med de baltiska republikerna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det oförenliga i svensk neutralitetspolitik och ett medlemskap i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att olika harmoniseringsåtgärder prövas med hänsyn till dess effekt på svensk försörjningstrygghet och trovärdigheten i vår neutralitetspolitik, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av det ekonomiska samarbetet och handeln med olika delar av världen på frihandelns grund, 4. att hos regeringen begär initiativ för att stärka EFTA:s roll och organisation enligt det i motionen anförda, [att hos regeringen begär initiativ inom EFTA i syfte att främja handeln med , och enligt vad som anförs i motionen,1] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samlat nordiskt agerande angående gemensam harmonisering i förhållande till EG, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av att bevaka den sociala dimensionen i EG-samarbetet, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om vikten av att ta till vara de mindre företagens intresse i samband med en ökad samverkan med EG, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av att utvärdera konsekvenserna av avregleringen inom valutaområdet,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om relationer med det europeiska monetära systemet (EMS),2] 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av förstärkta regionalpolitiska insatser i samband med ett ökat samarbete med EG, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av ett utökat EG-samarbete i fråga om forskning och utveckling, 10. att hos regeringen begär inrättandet av en särskild parlamentarikerkommitté för att följa EG-förhandlingarna, 11. att hos regeringen begär en kontinuerlig rapportering av utvecklingen i fråga om EG- och EFTA-samarbetet i enlighet med vad som anförs i motionen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av ett utökat samarbete med , 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om prioritering av kontakterna med de baltiska republikerna, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1988/89 motionen anförs om inriktningen av ett utökat samarbete med U561 , 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om miljösamarbetet i . () () () () () 1 1988/89:N354 2 1988/89: Fi222