ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02U565 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U565 Svensk socialpolitik och EG Inom EG pågår f n stora ansträngningar att formulera en gemensam socialpolitik. Det är angeläget att successivt sträva efter att utveckla det svenska sociala biståndet mot en allt mera uttalad harmonisering med förhållandena inom EG. Den svenska socialpolitiken präglas i hög grad av att offentligt huvudmannaskap skall vara rättesnöre för socialpolitiken. Detta gäller i all synnerhet barnomsorg och äldreomsorg, men även exempelvis missbruksvården. Bland går utvecklingen en annan väg. Man satsar på enskilda alternativ och samverkan med olika frivilligorganisationer. I flera av länderna har man den uppfattningen att samhället inte skall åta sig sådana uppgifter som andra kan utföra lika bra. Man är i färd att fastställa riktlinjer för en gemensam social politik för hela EG byggd på humanismens och valfrihetens grund. I detta sammanhang är det angeläget att redan nu förbereder en anpassning till den europeiska utvecklingen. Om så inte sker kommer vi att stå inför stora omställningsproblem om och när en närmare anknytning till EG blir aktuell. Det är därför angeläget att redan nu utreda hur en anpassning av den svenska socialpolitiken till EG:s kommande socialpolitik skall kunna ske. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning av hur den svenska socialpolitiken skall kunna anpassas till de riktlinjer som kommer att gälla inom EG.
mot · GC02U567 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U567 Utlandsstipendier till teknisk utbildning Inom ramen för integrationssträvandena i spelar möjligheterna till ett vidgat internationellt utbyte mellan universiteten av studenter och lärare en viktig roll. Inte minst gäller detta ett blivande utbyte av praktikanter i den tekniska utbildningen inom Cornett, till vilket vårt land kan komma att få möjlighet att bli anslutet . Det är därför angeläget att medel ställs till förfogande i budgeten för att förbereda en svensk anslutning till detta EG-projekt, exempelvis för att ge universitetslärare möjligheter till studiebesök i berörda länder. En avsättning av medel för ändamålet får dock inte leda till en minskning av redan budgeterade medel för bl.a. utlandsstipendier. Tvärtom är det viktigt att dessa medel utökas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utlandsstipendier inom den tekniska utbildningen.
mot · GC02U572 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U572 av m.fl. (mp) EG-anpassningen och gentekniken För motivering, se också motion mpl50 angående och Europasamarbetet. EG slår upp dörrarna för genetiskt manipulerade organismer i nauren. Kommande direktiv lägger all makt hos , medlemsländerna får inte själv förbjuda oönskad bioteknik. Förslaget innebär en frontalkrock med den danska lagen om genteknik /har inga bestämmelser alls! Rådgivande hybrid-DNA-delegationen har dock bett regeringen om riktlinjer/. (88:41) berättar att vill införa patent på växter och djur och möjligen mänsklig vävnad. Om detta säger sekreteraren i den svenska delegationen för hybrid-DNA-frågor: - Jag kan förstå EGs kommersiella aspekter men situationen sätter i ett oerhört dilemma. Regeringen söker ju en harmonisering med EG. har vi fått en skyddslag som förbjuder gentekniska ingrepp på djur. Skall man då kunna ta patent på förbjudna djur? de gröna uttrycker i en annan motion en syn på gentekniken som markant strider mot EGs. I detta sammanhang vill vi yrka på att uttalar att gentekniken helt ska undantas från EG-harmoniseringen. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får leda till att skärpning av gällande bestämmelser för genteknik i försvåras, [att EG-anpassningen inte får leda till att patentsökning av genmanipulerade djur, växter eller mänsklig vävnad måste tillåtas1]. () Per () ' 1988/89:L806
mot · GC02U573 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U573 av m.fl. (mp) EG-anpassningen och miljökontrollen vid gränserna För motivering, se också motion mp:150 angående och Europasamarbetet. I en rapport från om Gränsformaliteter för varuhandeln i () har SNV listat en rad miljörelaterade kontroller som sker vid de svenska gränserna. I den svenska import/exportregleringen finns t.ex. en generell bestämmelse att gränskontroll får ske av miljöskäl. Motsvarande generella miljöföreskrift inom EG finns inte, fastslår SNV. de gröna anser att det svenska miljö- och hälsorelaterade gränsskyddet är för svagt. Riksdagsbeslutet om att tillåta import av frukt som utsatts för bekämpningsmedel som inte är tillåtna i är ett sådant exempel. Det beslutet och dess märkliga tillkomst kan bara tolkas som ett led i en EG-anpassning. Vi anser inte att det över huvud taget skall vara tillåtet att till införa varor som är förbjudna i . EG:s princip är den motsatta. Enligt § 58 skall vaije vara som är lagligt tillverkad i ett land fritt få införas i alla (och naturligtvis EG-harmoniserade länder). Andra miljörelaterade regler som kräver gränskontroll och som nämns av SNV är lag om återvinning av dryckesförpackningar, lag om kemiska produkter, PCB-förordningen, förordningar om motorbensin och svavelhaltigt bränsle och kadmiumförordningen. Vidare nämns lagar om miljöfarligt avfall, krigsmateriel (! ), utrotningshotade djur och växter, kassett- och videoskatt, gödselmedelsavgift och bekämpningsmedel. Det finns alltså en lång rad bestämmelser till skydd för miljö, hälsa eller andra intressen (utöver sedvanliga tullar) som kräver svensk gränskontroll av varor för att kunna upprätthållas. Enligt ett aviserat regeringsförslag (PM Jo 1987:c) skall import av bestrålade livsmedel förbjudas. har redan ifrågasatts om ett sådant förbud blir möjligt med hänsyn till EGanpassningen (se Från Riksdag och Departement 1988:32 s. 4). måste uttryckligen slå fast att vad som än i övrigt sker med EG-anpassningen är det orimligt att begära att vi skall släppa in varor som inte får tillverkas i vårt eget land; även ur strikt marknadsliberal synvinkel borde detta synsätt kunna godtas. Varför skall utländska tillverkare få sälja varor som svenska företag inte ens får producera? Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att om sin mening ger regeringen till känna 1. att inte kan acceptera 58 § om att varje vara som tillverkats lagligt enligt andra länders lagar automatiskt skall få tillträde till den svenska marknaden, 2. att EG-anpassningen inte får leda till att någon del av det befintliga miljö- och hälsorelaterade gränsskyddet försvagas, [att i princip aldrig bör tillåta import av varor som inte lagligt får tillverkas i ]. () Per () 1 1988/89:N355
mot · GC02U575 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U575 av m.fl. (mp) EG-anpassningen och produktkontrollen EG24: EG-anpassningen och produktkontrollen För motivering, se motion 1988/89: U570 angående och Europasamarbetet. Vad EG-anpassning i praktiken betyder belyses av S-märkningens avskaffande. Det skedde som bekant helt på grund av EG-anpassning; inga svenska kvalitetsvinster med förändringen angavs. Det handlade bara om att avskaffa handelshinder. Men trots riksdagsbeslutet om att avskaffa S-märkningen har reagerat negativt och i brev till regeringen krävt total harmonisering. Enligt riksdagsbeslutet krävs fortfarande att el-produkt registreras (mot avgift) innan den släpps ut på den svenska marknaden (men alltså inte att den typgodkänns eller förhandsprovas). UD:s handelsavdelning svarar: har gått så långt vi kunnat. En full anpassning är inte möjligt . , EG: Om inte vill gå längre kommer det naturligtvis att skapa problem. (DN .) Regeringens svar blev proposition 1988/89:60 om EG-anpassning av större delen av produktkontrollen. och KF har i remissyttranden varnat för att resultatet av propositionen blir säkerhetskrav på en lägre nivå än den svenska. Vi instämmer i dessa farhågor. de gröna kan inte godta harmonisering av produktkrav om det inte garanteras att syftet och resultatet är att stärka miljö- och hälsoskyddet. Liksom riksrevisionverket motsätter sig de gröna regeringens förslag att offra svenska offentliga kontrollmetoder för ett internationellt samarbete som enbart syftar till att underlätta handel, men icke på något sätt motiveras med behovet av internationellt samarbete för bättre miljöoch hälsoskydd. Den förskjutning enligt EG-modell av produktkontrollen från offentligrättsligt reglerade myndigheter till privata ackrediterade storföretagslaboratorier som regeringen föreslår riskerar att leda till minskad offentlig insyn i kontrollverksamheten. Detta kan de gröna inte godta. Arbetarskyddsstyrelsen påpekar i remissyttrande att ett bifall till propositionen nödvändiggör ändringar i arbetsmiljölagen. Detta kan de gröna inte acceptera. Vår strävan är internationellt samarbete för att förbättra arbetsmiljön, inte för att försämra den. har i en särskild motion med anledning av propositionen Mot. 1988/89 yrkat avslag på densamma. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs [att hos regeringen begär en snabb utvärdering av S-märkningens avskaffande,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna att EG-anpassningen inte får leda till försvagningar i produktkontrollen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att produktkontrollen inte som följd av EG-anpassning får privatiseras. () Per () ' 1988/89:N357
mot · GC02U576 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U576 av m.fl. (mp) och Europasamarbetet För motivering, se också motion mp:150 ang. och Europasamarbetet. De mest fantasifulla uppskattningar av hur mycket folk tjänar på EG har gjorts. Från EG självt () hävdas, att den inre marknaden skulle öka BNP med 3,2 - , sänka inflationen med 4,5 och öka sysselsättningen med 1,3 - 2,3 milj. jobb. Valet av parametrar är avslöjande för EGs rent ekonomistiska grundsyn. Hög sysselsättning är visserligen viktig också för grön politik, men i det sammanhanget är blygsam i ett EG med 16 milj. arbetslösa. Också lägre priser är ett angeläget grönt mål, eftersom inflation oftast gynnar de redan rika på de fattigas bekostnad. Men hög BNP? Som vi redovisat i andra sammanhang är vi övertygade om, att hög BNP inte automatiskt löser de viktiga välfärds- och miljöproblemen utan i själva verket ofta bidrar till att skapa dem. Vi skall inte vidare argumentera om detta här; det viktiga är att betona att EG självt väljer att enbart marknadsföra sig genom sina rent ekonomiska förtjänster. Och de är - också inon ramen för konventionell ekonomi - blygsamma. TCO har i påstått, att tjänstemän skulle tjäna på EG. Men det finns konventionella svenska tillväxtekonomer, som inte är så säkra på att just EG är räddning. , pensionerad f.d. chefsekonom på , har t.ex. konstaterat, att hela idén om behovet av en stor hemmamarknad (d.v.s. EGs inre marknad) måste vara en myt, eftersom det ju är länder med de minsta hemmamarknaderna, som har det högsta välståndet, t.ex. och de nordiska länderna. Om BNP-spådomar säger han: Det är så litet att det ryms inom felmarginalen (Arbetet 25/11). , VD för , har varnat för en fixering vid EG-marknaden och påmint om att det finns andra viktiga marknader i bortre , eller u-ländema (12/11 -88). I själva verket håller EG på att utvecklas till en handelspolitisk fästning. Handelskriget mellan och EG om kötthandeln visar, att det finns klara gränser för EGs frihandel. Allt oftare diskuteras nu i den internationella ekonomiska pressen begreppet Fortress Europé. Man ser EG som en liberal hemmamarknad med taggarna utåt. Att komma med i EG må således betyda - strikt liberalt - att få tillgång till en stor marknad, där svensk industri redan är etablerad på samma villkor som hemmaföretagen. Men det betyder också att låsas in i EG i förhållande till resten av världen 1988/89 U576 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att inte bör ansluta sig till EGs tullunion, 2. att inte bör delta i handelskrig tillsammans med EG, 3. att bör bibehålla och stärka sin handelspolitiska rörelsefrihet i förhållande till samtliga världens marknader. Per () () och att bli tvingad att medverka i EGs handelskrigsåtgärder mot - ur svensk synvinkel - tredje part. Förutom en anpassning till EGs yttre tullmur skulle behöva tillämpa hela uppsättningen av EGs icke-tariffära handelshinder mot länder utanför , t.ex. och (i och s 52). 1 handelspolitiken gentemot blir i praktiken hårt samordnat med EG i dess avtal med 66 inom (i och s 52). Mot den bakgrunden är tanken på att skall begära att få ingå tullunion med EG oacceptabel.
mot · GC02U579 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U579 av m.fl. (mp) EG-anpassningen och regionalpolitiken För motivering, se motion 1988/89:U570 angående och Europasamarbetet. Hur ska kunna undgå att bli en utkant om centrum för svenskt samhällsliv förflyttas från till - som så lyriskt kallar det i sin - rike, dvs. Att de regionalpolitiska effekterna kan bli ödesdigra har EGminister, , varnat för: Den ekonomiska integrationen av efter 1870 vidgade klyftan mellan landets rika Nord och den efterblivna Södern, eftersom Söderns kapital och arbetskraft tilläts flyta norrut okontrollerat. Samma svårigheter kan uppstå i . (, .) I har SIND gjort en utredning som pekar i samma riktning. kommer en EG-anpassning att drabba och glesbygderna. Mot detta hävdas ibland att EG satsar så mycket på regionalpolitiska strukturfonder. Men för det första är utkanter jämfört med än så länge välståndsområden och blir knappast berättigade till EG-stöd. Dessutom handlar det bara om 7 miljarder ECU, vilket är av vad de nationella regeringarna än så länge får satsa på sin regionalpolitik. Ingenting tyder på att den fullbordade inre marknadens regionalpolitik blir annat än en katastrof för utkantsområden, glesbygder osv. Det står ju i klartext i vitboken att den fria marknaden ska få ha sin gång när det gäller lokalisering av företag och verksamheter; vinsten skall styra, inga andra mänskliga eller sociala värderingar. En särskild del av EG:s anti-regionalpolitik är förslaget att harmonisera de offentliga uppköpen. Alla företag inom EG skall alltså ha samma rätt att få offentliga uppdrag, urvalet får endast ske på rent företagsekonomiska grunder (alltså i princip de grunder som råder inom ). de gröna menar tvärtom att man bör pröva möjligheterna att särskilt främja lokal och regional upphandling, vilket vi tar upp i annat sammanhang. Här gäller det närmast att slå vakt om den inomsvenska upphandlingen. Det torde stå klart att svensk regionalpolitik måste undantas från EGanpassning. måste slå fast att regeringen inte får godta några som helst begränsningar beträffande rätten att helt fritt gynna svaga regioner inom landet. 1988/89 U579 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att EG-anpassningen inte får leda till inskränkningar av svenska möjligheter att ge företag i vissa regioner särskilt direkt eller indirekt ekonomiskt stöd och inte heller får leda till en allmän ekonomisk utveckling som missgynnar svaga regioner, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att inte kan medverka i EG-harmonisering av den offentliga upphandlingen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att EG-anpassningen inte får försvåra framtida förändringar i upphandlingsförordningen i riktning mot regler som främjar lokal och regional upphandling. Per () ()
mot · GC02U581 · 1989-01-24 00:00:00 — av m. fl. (mp) EG-anpassningen och företagskoncentrationen Totalt har inom EG 561 fusioner skett 1986, 708 ; större delen gäller företag med en gemensam omsättning . fruktår att konkurrensen minskar, rapporterar DN under rubriken fusioner inom EG (4/6-88). 49/88) spår att det efter valutaregleringens avskaffande kommer att inträffa en europeisk uppköpskarusell. Tidningen skriver: Med sin finansiella styrka och med det ägarskydd mot utlänningar som de svenska företagen har , har det mest handlat om en flodvåg från oss. väller den in över oss. Alltså: En viktig påstådd orsak till EG-harmoniseringen är att bevara det svenska näringslivet i . Resultatet blir att det näringsliv som eventuellt blir kvar när alla gränsbarriärer faller över huvud taget inte blir svenskt, utan styrs från utlandet. Att reagera mot detta har inget med inskränkt nationalism att göra. Med den gröna grundsynen är det också fel att styr näringsliv. Den situation som håller på att uppstå har ett namn: Nykolonialism. Andra folk har kämpat mot detta fenomen, de har med alla medel och genom den politiska frigörelsen från kolonialmakterna också försökt skaffa sig ekonomiskt självbestämmande. Ofta har de varit för fattiga för att lyckas; därav skuldkrisen. Det unika med är att vi själva öppnar upp vårt land för nykolonialism! Märkligast av allt är vissa småföretagarorganisationers jubel över dessa framtidsutsikter. De har som kollektiv allt att förlora på fusionernas och uppköpens EG. Det kommer att bli allt mindre utrymme för verkligt autonoma småföretag. Däremot kommer säkert storföretagen, som professor hävdar, taktiskt dela upp sig i mindre enheter. Men självständiga småföretag får det kärvt. Ett minimum av motåtgärd som borde kunna samla en bred riksdagsmajoritet vore att bibehålla och förstärka de regler som försvårar utländska företagsköp i . 1 1988/89. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs U581 att som sin mening ger regeringen till känna 1. att EG-anpassningen inte får leda till att företagskoncentrationen i ytterligare förstärks, 2. att EG-anpassningen inte får leda till ökning av de transnationella storföretagens makt i , 3. att EG-anpassningen inte får leda till att småföretagens ställning försvagas. Per () ()
mot · GC02U582 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U582 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och den sociala tryggheten In kann 1992 der erwartete Wirtschaftaufschwung mit einer sozialen Demontage einhergehen (dvs. I kan det 1992 väntade näringslivsuppsvinget komma att gå hand i hand med en social nedrustning), skriver i en översikt över utsikterna inför den inre marknaden (nr. 43/88). I en artikel i spår att EGanpassningen måste leda också till en utjämning av socialförsäkringarna. varnar i 21/189 för en förändring av principerna för socialförsäkringar; han nämner inte EG, men de principer han varnar för är EG-principer (mindre av generell trygghet; mer av privata påbyggnader). Den europeiska fackföreningsrörelsen kämpar mot s. k. social dumping, dvs. företagens försök att lokalisera sig till platser där de sociala kostnaderna är låga. Givetvis måste social dumping drabba ett land med hög social standard och höga socialavgifter för arbetsgivarna. Resultatet kan bara bli ett hårt tryck på regering och riksdag att anpassa hela det sociala systemet till EG:s så att svenska företag inte av det skälet skall lockas bort från . Att EG skulle förbättra sina sociala standard så att den snart kommer upp i svensk nivå generellt är osannolikt. Den senaste sociala rapporten från möttes med stor besvikelse av . I EG-propositionen 1988 erkände regeringen att pensionärer kan komma att drabbas av EG-anpassningen (s. 116). De som av andra skäl gillar EG-anpassning borde kunna dra en gräns här: pensionärer, sjuka, barnfamiljer skall inte drabbas av försämrade sociala förmåner bara på grund av EG-anpassning. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att EG-anpassningen inte får leda till försämringar av social trygghet i , 2. att EG-anpassningen inte får tvinga fram förändringar av det svenska socialförsäkringssystemet som inte annars hade varit befogade, 1* 1988189. 3. att EG-anpassningens effekter för pensionärer, handikappade, Mot. 1988/89 sjuka och barnfamiljer särskilt bör utredas. bergh (mp)
mot · GC02U584 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U584 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och livsmedelskontrollen har granskat effekterna av EG-harmonisering av livsmedelskontrollen (Dnr EG67/86). Man konstaterar att en EG-harmonisering skulle leda till höjda fetthalter i vissa mjölkprodukter och smör; också sockerhalterna skulle höjas i vissa varor. I båda fallen strider det mot kostoch hälsoprinciper som är vetenskapligt baserade. Beträffande livsmedelstillsatser tillåter EG ibland ämnen som inte prövats i . I den mån framtida EG-direktiv blir liberalare i sin syn på användningen av tillsatser torde stora svårigheter för harmonisering kunna motses. Verket avstyrker anpassning i flera fall när det gäller märkningsprinciper, t. ex. när det gäller fisk, fjäderfä och ost. Inom EG behöver heller inte komponenter där huvudingrediensen utgör av det livsmedel det ingår i, deklareras. Men även andelar har stor betydelse för allergiker och överkänsliga personer. En EG-anpassning av svenska normer skulle alltså kunna drabba dessa personer hårt. påpekar också att EG i ett direktiv återger delar av WHO-koden för bröstmjölksersättning på ett sådant sätt att hela syftet med WHO:s kod försvinner. En EG-anpassning när det gäller bröstmjölksersättning skulle alltså kunna få menliga följder och verket avstyrker EG-anpassning. För vår del är det uppenbart att allmän EG-anpassning i den mening regeringen avsett när det gäller livsmedelskontrollen skulle leda till allvarliga försämringar av svensk livsmedelsstandard. Givetvis bör svenska myndigheter på såväl detta som andra områden samarbeta med EG liksom med andra samarbetsländer - men bör uttala att livsmedelskontrollen bör undantas från kravet på EG-anpassning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att livsmedelskontrollen generellt bör undantas från EG-anpassningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna a. att EG-anpassning inte får ske beträffande höjning av fetthalter i vissa livsmedel, b. att EG-anpassning inte får ske beträffande höjning av socker- Mot. 1988/89 halt i vissa livsmedel, U584 c. att EG-anpassning inte får ske beträffande livsmedelstillsatser, d. att EG-anpassning inte får ske beträffande märkningsprinciper för fisk, fjäderfä och ost, e. att anpassning inte får ske till EG:s regel att endast komponenter där huvudingrediensen utgör av livsmedelsinnehållet behöver deklareras, f. att EG-anpassning inte får ske beträffande bröstmjölksersättning.