mot · GC02Ju805 · 1989-01-16 00:00:00 — Med fängelse i straffskalan blir det möjligt att använda blod- och urinprov för att tillsammans med annan bevisning konstatera förekomsten av narkotika. Stärk tullens resurser för narkotikakontroll Praktiskt taget all narkotika som illegalt nyttjas i vårt land smugglas över gränserna. Det är därför givet att gränsbevakningen har mycket stor betydelse för narkotikabekämpningen. Tullen har emellertid inte erforderliga resurser för detta nödvändiga arbete. Tullens förmåga att avslöja narkotikasmuggling måste stärkas. Det är vid gränserna de stora partierna kan upptäckas. Ju svårare det blir att smuggla in narkotika i vårt land, desto närmare kommer vi vårt mål om ett narkotikafritt . Moderata samlingspartiet har i motion 1988/89:Ju241 av m.fl. angående budgetpropositionen redovisat hur kontrollen av narkotikasmugglingen över gränserna kan förbättras. Bl.a. krävs följande: Tullen måste ges resurser för att bygga upp särskilda s.k. gränssköldsstyrkor med enda uppgift att leta efter narkotika. Det krävs hårdare straff för personer som smugglar in narkotika genom att svälja det. Tullen måste utrustas med fler knarkhundar. I den ovan nämnda motionen yrkas att tullens anslag förstärks med ca för att tillgodose dessa krav. S.k. samhällstjänst bör införas som ny påföljd. Den skall ådömas i förening med villkorligt fängelse, d.v.s. det skall medges anstånd med det utdömda straffet om föreskriven samhällstjänst utförs. En dom på samhällstjänst bör innebära 40-200 timmars samhällsnyttigt arbete. Det kan vara fråga om parkarbete, visst renhållningsarbete, snöskottning m.m. Samhällstjänst skall i första hand vara ett alternativ till villkorligt fängelse, skyddstillsyn eller korta fängelsestraff och bör vara särskilt lämplig för yngre brottslingar. En försöksverksamhet med samhällstjänst bör inledas. Den brottslighet som träffar enskilda har ökat kraftigt . Offren för brott har alltför länge blivit bortglömda. Ett antal brottsoffer drabbas av allvarliga kroppsskador och t.o.m. invaliditet. Många får uppleva kännbara ekonomiska förluster. Psykiska besvär direkt beroende på brottet är vanligt förekommande. Moderata samlingspartiet har i motion 1988/89:Ju817 av m.fl. angående stöd till brottsoffer redovisat ett flertal förslag gällande hur brottsoffren skall ges ökat stöd. Förslagen omfattar bl.a. följande: Lagen om besöksförbud måste skärpas så att personer som överträder utfärdat besöksförbud kan anhållas och häktas och straffsatsen för brottet höjs till fängelse. Staten bör förskottera skadestånd till brottsoffer och sedan återkräva beloppet från brottslingen. Det krävs ökade möjligheter till skadestånd för ideella skador så att den som haft inbrott kan få skadestånd för integritetskränkningen. Kommunernas ansvar för brottsoffer måste betonas, bl.a. genom att ändra socialtjänstlagen. Kvinnojourerna och andra brottsofferjourer behöver stöd. Informationen till brottsoffer om möjligheterna till stöd och uppgifter om det egna ärendets handläggning måste förbättras. De totala kostnaderna för brottsligheten och hur brottsoffer reagerar psykiskt behöver utredas. Ökad rättssäkerhet i lagar om ekonomisk brottslighet Under början och mitten av genomdrevs i en mängd lagar gällande ekonomisk brottslighet. Bl.a. från moderat sida gjordes gällande att många av lagarna tog liten hänsyn till den enskildes rättssäkerhet. har inom BRÅ skett en utvärdering av vissa av dessa lagar. Utredningen kom fram till följande slutsatser: Faktaunderlaget som motiverade lagstiftning var inte alltid korrekt. Lagförslagen var illa förberedda och framlades under alltför stor tidspress. Det togs inte tillräcklig hänsyn till rättssäkerhetsfrågornas betydelse. Det finns inget stöd för att det förekommer så omfattande ekonomisk brottslighet som gjordes gällande då lagarna lades fram. Vi har ovan understrukit betydelsen av att staten bekämpar brottslighet. Självklart skall även ekonomisk brottslighet motarbetas. Men lika självklart är att lagar som gäller ekonomisk brottslighet måste uppfylla elementära rättssäkerhetskrav. Såsom bekräftas bl.a. av den nämnda utvärderingen i BRÅ:s regi är detta inte fallet beträffande vissa lagar. Det finns anledning att anta att även andra lagar som avser ekonomisk brottslighet uppvisar motsvarande brister. Det bör tillsättas en parlamentarisk utredning som skyndsamt gör en översyn av de aktuella lagarna. Där rättssäkerhetskraven inte är uppfyllda måste lagändringar ske och där skäl för lagstiftning saknas skall lagen upphävas. Vad särskilt gäller förbättrad rättssäkerhet i skattemål hänvisas till motion 1988/89:Sk802 av m.fl. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext i de fall sådan krävs. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statens ansvar för att skydda medborgarna mot brott, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkning av polisväsendet med 600 administrativa tjänster, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om polisens resurser, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbyggnad/ombyggnad av , [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om familjens betydelse i det brottsförebyggande arbetet,1] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om minskad användning av åtalsunderlåtelse och rapporteftergift, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om villkorligt fängelse. 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stramare skyddstillsyn, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om strängare straff vid vanebrottslighet, 9. att beslutar att ändra och lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt så att den obligatoriska villkorliga frigivningen upphävs, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om särbehandling av intagna i kriminalvårdsanstalt, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om permissioner till intagna i kriminalvårdsanstalt, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om differentiering av olika kategorier av interner inom kriminalvården, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bevakning av fängelsedömda, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om rehabilitering av dömda brottslingar, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att minska ungdomsbrottsligheten, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kriminalisering av narkotikakonsumtion, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkning av tullens resurser,2] 17. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om en ny påföljd benämnd samhällstjänst på sätt som anges i motionen, 18. att hos regeringen begär en utredning i syfte att öka rättssäkerheten i lagar gällande ekonomisk brottslighet. 1988/89:So209 21988/89: Sk611 () () ()