mot · GC02K711 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :K711 av och (båda m) Valkretsindelningen i Bakgrund och nuvarande ordning För val till är indelat i 28 valkretsar, en ordning som i stort sett gällt . är indelat i två valkretsar. Dessa utgörs av den s.k. fyrstadskretsen bestående av kommunerna samt valkrets som omfattar resten av länets kommuner. kunde det vara motiverat med en sådan indelning eftersom levnadsbetingelserna då var väsentligt olika mellan stad och land. Nackdelar med nuvarande indelning existerar som bekant inte dessa skillnader mellan stad och land. Utvecklingen inte minst när det gäller näringsliv och kommunikationer har utplånat gränserna och det är länge sedan landsbygden kunde betraktas som enbart livsmedelsproducerande. Alla valkretsar i landet utom de två i utgörs av geografiskt sammanhängande områden. kommun är dessutom sedan storkommunreformen helt avskild från resten av länsvalkretsen genom att inkorporerat några grannkommuner. Enligt vår uppfattning är det speciellt upprörande att kommun med bortåt 180 000 röstberättigade invånare inte utgör en egen valkrets. Helt följdriktigt har i fyrstadskretsen gått händelserna i förväg genom att ha en lista med enbart Malmönamn och en med kandidater från de övriga tre städerna. I direktiven till personvals- och valkretsutredningen som tillsattes 1974 angavs att riksdagsvalkretsarna bör vara geografiskt sammanhängande. Utredningen betonade särskilt att valkretsindelningen i inte var tillfredsställande och att en ändring där var mycket angelägen. Det föreslogs att kommun skulle bilda en egen valkrets och att länet i övrigt skulle indelas i två valkretsar. Den norra skulle omfatta kommunerna samt den södra länets övriga elva kommuner (, , , , , , , , , och ). Med den dåvarande befolkningsmängden skulle kommun och den Mot. norra valkretsen få nio fasta mandat och den södra tio. Tre av socialdemokra- K711 terna i utredningen reserverade sig emellertid och ansåg att ytterligare utredning erfordrades. Genom dåvarande justitieministerns, , försorg kom en sådan utredning till stånd 1980 (Ds Ju 1980:3). Efter överläggningar med representanter för riksdagspartierna föreslog denna nya utredning med instämmande från socialdemokraterna, moderata samlingspartiet, och samma valkretsindelning som föreslagits av personvals- och valkretsutredningen och som här redogjorts för. Den väntade propositionen lades emellertid aldrig fram och skälet var att det tydligen inte gick att uppnå enighet i den dåvarande trepartiregeringen. har de dåvarande justitieministrarna i frågesvar i varit eniga om att reformen borde genomföras förutsatt att det gick att uppnå en tillfredsställande enighet partierna emellan. Senast ärendet behandlades i var då en motion i ärendet avslogs med hänvisning till arbetet i folkstyrelsekommittén. När nu en ny riksdag valts borde tiden enligt vår uppfattning vara mogen att ånyo pröva möjligheten att komma till rätta med ett problem som pockat på sin lösning. De tidningar som deltog i debatten var positiva till en snar förändring. : Fyrstadskretsen i är en onaturlig valkrets. Det finns varken geografisk eller intressemässig samhörighet. Förslag har funnits till annan indelning av Malmölänet och det rimliga är att tre valkretsar bildas med som egen krets. Väljarunderlaget är tillräckligt för det. : De finns goda skäl att söka få en ändring. Konstruktionen fyrstadskretsen är och förblir en kvarleva från med betydande motsättningar mellan stad och landsbygd. Förhållandena har blivit än mer absurda genom att betydande landsbygdsområden införlivats med och , varigenom kommun blivit avskild från resten av Malmöhuskretsen. Vi föreslår att indelas i de tre valkretsar som föreslagits i personvals- och valkretsutredningen. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att belutar om ändring av valkretsindelningen i för val till i enlighet med vad som anförts i motionen.