mot · GC02T813 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:T813 Telekommunikationer och informationsbehandling hör till de mest expansiva branscherna i industriländerna. En revolution har skett med elektronikens hjälp och har en rad nya teletjänster sett dagens ljus. De transnationella bolagen har inte missat chansen att kasta sig över marknaden. Upplösningen av det svenska monopolet har påskyndats av dessa mäktiga företag. Följden har blivit att flertalet medborgare har drabbats som telekunder genom höjda taxor och försämrad service. Erfarenheter från andra länder Maktkampen på telemarknad förskräcker. Den fria konkurrensen har lett till försämringar av service och betydligt tuffare lokaltaxor. Läget för de yrkesverksamma har också förändrats drastiskt. En representant för det säger: Allt som avreglerats i det här landet har varit en katastrof för fackföreningsrörelsen. I hävdade propagandan att konkurrens skulle gynna kunderna. En stor kampanj drogs igång mot telemonopolet. Resultatet blev att den sociala hänsynen har minskat och servicen har försämrats i samma takt. Det påstås att förändringen i och andra länder är framtvingad av den tekniska utvecklingen. Vpk och fackföreningsrörelsen ser det på ett annat sätt: den beskrivna utvecklingen är inte ödesbunden utan styrd av mycket medvetna kapitalstarka koncerner. Politiska beslut avgör om vi i skall fortsätta på den inslagna vägen. Den tekniska utvecklingen kan styras och behöver inte med nödvändighet anpassas till de nyliberala krafterna i eller inom EG. - Vpk kräver att telekommunikationer utvecklas utan bindningar till olika EG-diktat. Inom två mandatperioder har regeringen inte bara accepterat de nyliberala steg som togs av den borgerliga regeringen. I praktiken genomdrivs nu ideerna - de få återstående monopolskyddade delarna inom håller på att plockas bort. Det uttalade målet om att underlätta konkurrens kombineras med krav på att skall ha huvudansvaret för godtagbara nät och kommunikationer i riket. Verkligheten visar att den ekvationen inte går ihop. Den följer med stor ambition vissa signaler från EG. Enligt dokumentet (grönboken) räknar EG med att kommunikationerna kommer att växa från av BNP . Dessa förhoppningar har skapat en mängd forskningsprojekt med inriktning på nya vinstgivande nischer inom informationsteknologins områden. har mötts av både fackligt och politiskt motstånd i olika länder främst därför att privata och makthungriga telebolag arbetar för att slå sönder samtliga statliga monopol. Protesterna från facket har inte påverkat den socialdemokratiska regeringen i - tvärtom har den anammat alla signaler om avreglering och upplösning av monopol. Den ansvarige handläggaren för telefrågor som rör harmonisering med EG ställde upp för en intervju i tidningen . Där skryter han med att redan accepterats som på telekommunikationsområdet. Även om amerikanska telebolag spelar huvudrollen i den nyliberala forceringen på området så är det alltså som på byråkratisk nivå spelar första fiolen. Är konkurrens på teleområdet bra för samhället? Den högre effektivitet som statsmakten avser att pressa fram på teletjänstområdet betyder att man med teknikens hjälp kommer att centralisera olika verksamheter. Nästa steg riskerar att bli en satsning för att lyfta över verksamheter till isolerat arbete i hemmen. Vissa krafter arbetar i sådan riktning. Valfrihet för konsumenterna innebär i praktiken att de som har råd kan teckna serviceavtal och därmed få bra service. Ett exempel är klassindelningen av telefonabonnenter, där vissa får snabb service efter felanmälan medan andra tvingas vänta tills utrymmet medger att de uppmärksammas. Allt fler funktioner finansieras på detta sätt. Det är flertalet vanliga hushållsabonnenter som genom påtvingade avgifter av olika slag medverkat till . får deras behov stå tillbaka för att ge telekunder med högre status företräde. Enligt den fastlagda telepolitiken (refererade under p. 3.2) skall telesystemet utformas så att det ger god tillgänglighet och service för grundläggande telekommunikationer. Detta anges t.o.m. vara primära mål och bas för verksamheten. Servicemålen ser bra ut i ord, medan servicen utarmas i praktiken. De nya avancerade teknologisatsningar som är involverade i har inget samband med grundläggande funktioner som gynnar abonnenter i allmänhet. Nätet byggs ut för att uppfylla krav på överföring av datatrafik. Det är de olika företagens behov som styr inriktningen. - Vpk kräver att den nuvarande nyliberala inriktningen avbryts och ersätts med en politik som i praktiken leder till god tillgänglighet och service för grundläggande telekommunikationer. Satsningar på ny teknik Regeringen omnämner i propositionens bil. 8 att ny teknik införs fortlöpande. Men den nya tekniken är inte svensk utan härstammar från , , , och . tillverkas utan ett mycket stort inslag av importerade komponenter. Embargopolitiken, som gäller högteknologisk utrustning, är också en T813 mycket stor hämsko för och . Transnationella bolagsjättar som tillverkar transmissionsutrustning gör stora affärer. De kan t.ex. tvinga kunderna, bl.a. , att köpa olika fabrikat. uppstår de stora problemen med reservdelshållning. Redan nu har problem med att köpa komponenter, vilka behövs för att reparera trasiga kretskort. Det är ingen överdrift att påstå att telekommunikationer hänger på en skör tråd. satsar stort på informationsteknologi. Det sker inte minst i samarbete med svensk och västeuropeisk bilindustri. Ett projekt kallas och är ett led i de omfattande FoU-satsningar som regeringens IT-delegation administrerar. Idéerna lanserades ursprungligen av de största bilfabrikanterna i och i samarbetar bl.a. med och olika högskolor. går ut på att hela det västeuropeiska landsvägsnätet skall samordnas. Detta skall ske med hjälp av avancerad elektronik satellitövervakning och datorer i varje bil, som enligt planerna skall kunna kommunicera med varandra. Representanter för bilindustrin, vägintressenter (inklusive det statliga ), och hoppas att få fram intelligenta fordon på intelligenta vägar. Ökat eller minskat beroende av de transnationella bolagen? I har industridepartementet det största ansvaret för den forskning och utveckling som bl.a. går under beteckningen IT 4.1 ett särskilt program med sikte på industriell utveckling ingår många olika projekt, förutom . Samtliga skall genomföras i samverkan med största transnationella bolag. Försvarsdepartementet, FMV, FFV och deltar liksom Styrelsen för Teknisk Utveckling (STU) och . De mest engagerade finansiärerna i är och , som enligt planerna investerar i FoU (forskning och utveckling) kring olika projekt inom IT 4-programmet. Internationellt FoU-samarbete med företag, institutioner och högskolor från och inom EUREKA ingår dessutom som en del i både regeringens och teknologiplaner. I längden är det ohållbart att är i händerna på och de transnationella telejättarna. Men vpk delar inte industridepartementets uppfattning att ovan nämnda FoU-satsningar som gör leder till minskat beroende av omvärlden. Tvärtom tror vi att bindningarna till de nyliberala krafterna inom EG kommer att förvärra redan sårbara situation. - Med hänvisning till utlandsberoende när det gäller komponenter till bl.a. högteknologisk utrustning föreslår vpk en svensk FoUsatsning på detta område. - Vpk kräver att engagemang i bilindustrins Prometheusprojekt avbryts, samt att investeringar i stället görs på industriella komponentprojekt enligt ovan. Det är lätt att genomskåda att den nya teknik som satsar på inte gynnar de vanliga teleabonnenterna. Enligt uppgift har , utöver ovan nämnda, även satsat på kabel-TV med den uttalade ambitionen att kunna erbjuda ett bredbandsnät. När också kabel-TV-monopolet bröts sönder riskerar ambitionerna att gå samma väg. - Vi upprepar därför vårt krav om att för skall lämna en fullständig redovisning av samtliga satsningar på kabel-TV. Till dess att har behandlat denna redovisning begär vi att ett moratorium införs för . De olika taxehöjningarna drabbar flertalet abonnenter, dvs. de som mest ringer lokala samtal. Men samma abonnenter får också stå för kostnaderna för förfinad teknik, som enbart gynnat företagen. Som en ytterlighet kan nämnas senaste avgiftshöjningar på nummerupplysning. De som drabbas hårdast är människor som av olika anledningar inte kan använda telefonkataloger. - Vpk kräver att regeringen avstyrker förslag till taxehöjningar för vanliga abonnenter samt att investeringar som görs med inriktning på företagen skall belasta företagen genom avgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att telekommunikationerna i bör utvecklas oberoende av förhållandena inom EG, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den nuvarande telepolitiken bör ersättas av en inriktning mot god tillgänglighet och service för grundläggande telekommunikationer, [att hos regeringen hemställer om förslag till en satsning på forskning och utveckling av högteknologi på telekommunikationsområdet,1 ] 3. att uttalar att engagemang i det s.k. avbryts, 4. att hos regeringen hemställer om en fullständig redovisning av satsning på kabel-TV-området, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag till taxehöjningar för vanliga abonnenter bör avstyrkas, 6. att uttalar att de av investeringar som görs med inriktning på företagen skall belasta företagen genom avgifter. Margö (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1988/89:N314