ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02So645 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90: So645 av m.fl. (s) FN:s konvention om barns rättigheter Äntligen har antagit konventionen om barnens rättigheter. Det har tagit från förslag till beslut. När det nu är dags att låta konventionens artiklar genomsyra barnens reella verklighet krävs emellertid en högre arbetstakt. Först och främst måste ratificera konventionen. Sedan gäller det att anpassa svensk lagstiftning till den. bör i likhet med FN tillsätta en särskild genomförandegrupp med ansvar för att genomlysa samhällets olika sidor och föreslå sådana åtgärder som behövs för att uppfylla konventionens krav. För att barnens rättigheter ska få genomslag i det svenska samhället är det viktigt att det genomförs en intensiv informationsaktion. Viktigast är att nå alla barn med upplysningen om att de nu har FNs stöd för att kräva sin rätt. Konventionen är unik genom att den tillförsäkrar barn rätten att delta, att få information och göra sin röst hörd. Detta anser vi vara av utomordentlig vikt. Därför bör regeringen ställa medel till förfogande för barn- och ungdomsorganisationerna så att det blir möjligt för dem att delta i en bred och varierad kampanj om barns rätt. Här har naturligtvis även skolan en viktig roll att fylla. En sådan aktion skulle också öka barns intresse för samhällsfrågorna som kunskapen om barns rättigheter och skyldigheter skulle kunna utgöra en god grund för vidare utveckling av vårt samhälle. Naturligtvis är också barn som bor i andra länder och deras rättigheter en viktig fråga för de svenska barnen. Barns kunskaper om andra förhållanden än de svenska - men där samma konvention gäller - bör på alla sätt stimuleras från vuxensamhället. Ökade ekonomiska möjligheter måste skapas för att kunna göra det möjligt med barn- och ungdomsgruppsutbyten mellan organisationer och skolor i olika länder världen runt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omedelbar svensk ratificering av konventionen om barnens rättigheter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett särskilt organ med ansvar att se till att konventionen genomförs i vårt land, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av möjligheter för barn- och ungdomsorganisationerna att genomföra en särskild upplysningsaktion kring FNkonventionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att aktionen riktas främst till barnen och meddelar deras rättigheter att delta, få information och göra sin röst hörd. [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade möjligheter för barn- och ungdomsgruppers utbyten med andra länder.1] () () 1989/90 So645 1 1989/90:Kr418
mot · GD02T18 · 1989-01-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1989/90:67 om lag om obeställbara postförsändelser 1989/90 T18-21 Med hänvisning till vad lagrådet anfört föreslår jag att punkt 2 i 1 § förslag till Lag om obeställbara postförsändelser utgår. Med hänvisning till det anförda hemställs att antar följande förslag till 1 § lag om obeställbara postförsändelser: Denna lag gäller behandlingen hos postverket av obeställbara postförsändelser. En försändelse är obeställbar om 1. den inte kan delas ut till adressaten, 2. den har återsänts till postverket av en utländsk postförvaltning. 1 1989/90.
mot · GD02T301 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:T301 av m.fl. (fp) En inlands väg GöteborgKaresuando Flera utförda och pågående länsvisioner pekar på behovet av en nord-sydlig stamväg genom inlandet. Detta skulle uppnås genom att upphöja i status till en inlandets . Det skulle bli en kommunikationsled mellan och . Den rådande standarden på möjliggör inte en uppklassning till . Inom skulle vägen alltså sträcka sig från till . Detta innebär att Europaklassificeringen är ett internt svenskt problem. En första deletapp i detta arbete bör vara att åstadkomma en gemensam numrering längs vägsträckningen. Det finns i och för sig inte några formella hinder mot att hela sträckan GöteborgKaresuando får ett enhetligt riksnummer. Men eftersom många myndigheter i så fall skall samverka är det angeläget att tar initiativ för att åstadkomma en enhetlig numrering. Härefter bör en successiv standardhöjning ske av vägen och vägen inordnas i det nationella stamvägnätet. Denna inlandsväg skulle kunna avlasta en hel del av den tunga trafiken från E4, framför allt den trafik som är ämnad för och . Eftersom sträckningen av vägen inte kommer att gå genom de stora tätorterna genom Norrlands kustland, , och , finns även goda möjligheter att transportera miljöfarligt gods utan lika stora risker som vid dagens transporter. fyller också ett stort behov genom att tunga transporter från exempelvis inte behöver fraktas ner till kusten och E 4. Sannolikt kommer en sådan vägsträckning att innebära snabba och ändamålsenliga transportmöjligheter för de turister som bilar till såväl , Jämtlands-, Västerbottens- och . En vägsträckning genom inland kommer att vara av avgörande betydelse för den småindustri som finns i inland. 88 skulle förstärka förutsättningarna att utveckla landets inre delar, samt förstärka samverkansmöjligheterna mellan regioner i norra och med . Vidare skulle man genom trafikspridning mellan E4 och inlandsvägen minska miljöpåfrestningarna längs dessa vägar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio- 1 nen anförts om vikten av att åstadkomma en med Mot. 1989/90 sträckning från till . jelte (fp)
mot · GD02T332 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:T332 av och (båda fp) Vägarna i En levande landsbygd fordrar bra vägar med god standard. Även skärgårdsbefolkningen är starkt beroende av att vägnätet underhålls och förbättras. Dåliga vägar leder till stor kapitalförstöring genom att bussar, bilar, lastbilar, traktorer etc skakar sönder och slits ut . är ett län med stor andel grusvägar. Många av dessa är under vissa tider direkt olämpliga för den tunga trafik de skall bära på grund av bristande underhåll. Dagliga transporter såsom skolskjutsar, landsvägsbussar, olika typer av jordbruksmaskiner etc. sliter hårt på vägarna. Det är därför berättigat med en offensiv satsning för att förbättra vägnätet och helt nödvändigt för att behålla landsbygd och skärgård levande i . Det innebär att statsanslagen för vägunderhåll för vidkommande måste öka om man vill undvika än dyrare reparationer . En tvärförbindelse av god standard mellan kommunerna Kinda-Åtvidaberg-Valdemarsvik bör komma till stånd. mellan och behöver rustas upp, inte minst med tanke på den tunga och intensiva trafiken till och från hamn. går rakt igenom vilket innebär stora olägenheter för de boende i form av buller och avgaser. En förbifart bör anläggas för att komma till rätta med de trafik- och miljöproblem brottas med. Med hänvisning till det anförda hemställs E att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning av länsvägnätet i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tvärförbindelse mellan Kinda-Åtvidaberg-Valdemarsvik, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mellan och , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbifart vid . () ()
mot · GD02T407 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:T407 av () Omkörningsreglerna Jämlikt 49 § vägtrafikkungörelsen får bilförare endast företa omkörning om det kan ske utan fara. Omkörning angives ej få ske om det körfält som skall användas vid omkörningen på en tillräckligt lång sträcka ej är fritt från mötande trafik eller annat hinder mot omkörning. På svenska 14-metersvägar förekommer regelmässigt och i trafiken att förare, som kan överblicka den framförliggande körbanan, företar omkörning med utnyttjande av vägrenarnas bredd genom att mötande fordon lämnar plats för omkörning. Den regel som finns inskriven i 49 § vägtrafikkungörelsen har blivit helt obsolet. Alla huvudregler i trafiken bör utgå ifrån generella regler där varsamhet och hänsyn utgör grunden. Alla försök att precisera förbud eller lovlighet på annat sätt leder till en lagstiftning som icke upprätthålls eller ens en gång kan upprätthållas. Sådan lagstiftning är till skada för den allmänna laglydnaden av rättstryggheten i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sådan ändring av regeln i 49 § vägtrafikkungörelsen att denna regel kommer i full överensstämmelse med gängse trafikpraxis. gotab 99529, 1990
mot · GD02T425 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:T425 av och (båda s) Budgets senaste Nya med biltelefon. Budskapet framföres i en insmickrande och stort uppslagen affisch som möter flygresenärerna vid på- och avstigning. På affischen finns också en bild av en man som håller i ratten med en hand och i en biltelefon med den andra. Det är fint med biltelefon och det är comme-il-faut att köra bil med en hand. Antalet biltelefoner har ökat lavinartat . Visserligen finns det på marknaden nu också tillgång till sådana biltelefoner, försedda med mikrofoner och högtalare som gör att bilföraren inte behöver lyfta någon lur vid användningen av telefonen. Men erfarenheterna visar att det fortfarande vanligaste sättet ändå är att alltför många bilister kör bil med en hand och talar i biltelefonen med den andra under pågående bilkörning. Polisen runtom i landet kan också rapportera att sådan telefonering inte sällan sker i bilar framförda på motorvägar i mycket höga hastigheter. Det torde inte erfordras någon särskild fantasi eller tillgång till specificerad olycksstatistik för att inse att bilkörning i kombination med telefonering inte är förenligt med iakttagande av tillfredsställande trafiksäkerhet. Förfarandet torde också stå i klar strid med grundregeln för vägtrafik i 5 § första stycket VTK, där det klart står uttryckt att vägtrafikant skall iaktta den omsorg och varsamhet som till förekommande av trafikolycka betingas av omständigheterna. För att komma till rätta med problemet med den bristande uppmärksamhet som blir en ofrånkomlig följd av enhandskörning kan endera regler införas att mobiltelefon bara får användas i stillastående fordon eller att biltelefon och mikrofonutrustnng skall ha den konstruktionen att telefonlur aldrig behöver lyftas. Under alla förhållanden bör det införas ett klart förbud mot enhandskörning enligt samma regler som i , där det är förbjudet att använda biltelefon under pågående körning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda bestämmelser för användning av biltelefon under pågående bilkörning. () ()
mot · GD02T431 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:T431 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi515 hemställs att hos regeringen begär förslag om slopande av monopolställning.
mot · GD02T515 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:T515 Anslutning av till riks järnvägsnätet I statens banverks långsiktiga planer ligger utbyggnaden av järnvägsnätet runt sjön , varvid allt talar för en första etapp norr om , den s.k. , med en delvis nybyggd sträckning Stockholm-ArlandaEnköping-Västerås-Köping-Arboga-Frövi-Örebro-Hallsberg. Stor sannolikhet talar för att denna Mälarbana kommer till stånd, trots att den kommer att kosta kanske och därför kommer att ta avsevärd tid att bygga. I anslutning till har man tänkt sig, att järnvägen Kolbäck-Fagersta-Ludvika skulle byggas ut och trafikeras av snabbtåg. Projektet ifråga har brukat kallas Bergslagspendeln, och har blivit föremål för många motioner till . En färdig Mälarbana kommer knappast att finnas . Ombyggnaden av järnvägssträckan har dessutom visat sig vara en mycket kostsam historia, helt utom räckhåll för den kommunala ram som länsstyrelserna i och har att arbeta med i trafikfrågor. Även om en Bergslagspendel på järnväg fortfarande framstår som en mycket önskvärd investering för och Västerbergslagens del, är det dock realistiskt att konstatera att denna satsning sannolikt ej kan komma till stånd under innevarande sekel - i varje fall inte om man skall avvakta att kommer till stånd först. Genom statliga åtgärder och genom samarbete mellan staten och privat industri, har förutvarande negativa utveckling hejdats. Inte minst genom nyinflyttningen av annan verksamhet till orten har behovet av snabba förbindelser med såväl som blivit mycket påtagligt. Dagens tågförbindelser per järnväg med dessa orter är långsamma och otillförlitliga och fyller ej rimliga krav på vare sig snabbhet eller turtäthet. I denna situation förefaller det för Ludvikaregionen orimligt, att man skall behöva vänta kanske innan SJ kan få igång trafiken på en Bergslagspendel. Det är ju ett faktum, att har god standard och leder direkt till , via en sträckning som är kortare och mera direkt än nuvarande järnväg över och en planerad järnväg över till . Men finns ingen snabb och turtät förbindelse via frå n till . SJ borde kunna - till en relativt ringa kapitalkostnad - ordna med en snabbförbindelse till , där den tidtabellmässigt borde ansluta till tågen . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att SJ får i uppdrag att ordna en förbindelse med snabba bussar , till dess Bergslagspendein på järnväg kunnat etableras. 1989/90 T515
mot · GD02T533 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:T533 av m.fl. (s) Ökad tågtrafik i En avgörande faktor för regional utveckling är en väl utbyggd och väl fungerande infrastruktur. I förekommer en omfattande in- och utpendling till , Tvåstad och . Detta innebär att såväl som tillhör de hårdast belastade riksvägarna i landet. som Tvåstadsregionens behov av goda interregionala kommunikationer med framför allt Göteborgs- och Stockholmsregionerna ökar måste en god regional trafikförsörjning säkerställas. Av denna anledning har tågtrafiken mellan och förstärkts med nya tågpar och flera direktförbindelser till/från . Satsningen som Älvsborgstrafiken gör, i samverkan med SJ, innebär under morgnar och eftermiddagar minst entimmestrafik. Ett av syftena med denna satsning är att underlätta pendling med tåg till arbete och utbildning som förkortade restider gör tåget till ett effektivt alternativ till bilen. Vid upphandling av persontrafik på sträckan tillät upphandlingsramen endast sex dubbelturer per dag, vilket innebär en minskning med två dubbelturer. Detta medför en klar försämring av resemöjligheterna från Tvåstad till/från . En upprustning av Herrljungabanan för ökad komfort, högre hastighet och vissa snabbtågstopp i för anslutning till länet torde ge ökat resandeunderlag och därmed bättre ekonomi som skulle motivera flera dubbelturer. För att avlasta den intensiva biltrafiken och mot borde en analys göras som visar om en utökad tågpendling vore samhällsekonomiskt motiverad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en satsning på tågtrafiken i . () ()
mot · GD02T604 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:T604 av och (båda fp) När regeringen föreslog införande av ett obligatoriskt fritidsbåtsregister avvisades detta förslag av och . Vi fann registret överflödigt och misstänkte att huvudskälet bakom det var att skapa underlag för en båtskatt. Föredragande statsrådet förnekade detta utan att kunna klargöra den faktiska nyttan med detta register. Registret beräknas under innevarande budgetår ha kostat 19 milj.kr. och föreslår regeringen ett anslag för nästa budgetår på 7,9 milj. kr. hade ca 176 000 fritidsbåtar registrerats. räknar med att det totala antalet registerpliktiga båtar uppgår till ca 350 000. Registret fyller inte någon väsentlig funktion, det kostar mer än det någonsin kan smaka, det belastar ett arbetstyngt sjöfartsverk som kunde använda sin personal och sina övriga resurser på mera meningsfulla uppgifter. Vi anser att fritidsbåtsregistret bör avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att upphäver lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, 2. att avslår förslaget om att till Fritidsbåtsregister (E 2) för /91 anvisa ett förslagsanslag på .
mot · GD02T640 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T640 av m.fl. (mp) Hastighetsgräns för fritidsbåtar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo878 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att hastigheten för fritidsbåtar i skärgården begränsas till maximalt . () ()
mot · GD02T714 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:1714 av m.fl. (m) Länsflygplats i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub3()7 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en länsflygplats i .
mot · GD02U211 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:U211 av m.fl. (s) Biståndet till och En av vår tids mest långdragna väpnade konflikter pågår i . har det eritreanska folket kämpat för sin självständighet och sin rätt att själva bestämma om sin framtid. Och kämpat för rätten att själva avgöra om och hur man vill samarbeta med . Den senaste tidens försök att finna en fredlig lösning på konflikten ger hopp om att den skall kunna avslutas utan att fler människor dödas, skadas och lider. Ansträngningarna är värda allt det stöd vi från svensk sida kan ge. I området utspelas dessutom en av världens största hungerkatastrofer. De pågående krigen - det mellan och , och inbördesstriderna mellan den etiopiska regimen och grupper i framför allt de norra provinserna i - är en av orsakerna till svältkatastrofen. Det finns också andra orsaker - klimatet, brist på utbildat folk osv. har långa traditioner i biståndssamarbetet med . Det var ett av våra första biståndsländer. finns dock, om inga avgörande förändringar sker i den etiopiska regimens agerande, anledning av ompröva som programland. Området är i starkt behov av stöd, men har det, på grund av bristande samarbetsvilja från regimens sida, blivit allt svårare att få fram biståndet till dem som lider nöd. Det bistånd som ges till området bör fortsättningvis i stället kanaliseras genom FN och enskilda organisationer. En förändring bör ske successivt och på ett sådant sätt att man inte äventyrar bra verksamheter som bedrivs och som når de människor de är avsedda för. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avveckla som programland, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att biståndet till förs över till katastrofbistånd och kanaliseras genom FN och enskilda organisationer. () ()
mot · GD02U507 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:U507 av m.fl. (fp) De baltiska staterna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub803 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete med de baltiska staterna. () () () () () () () () () () ()
mot · GD02U511 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:U511 av och (båda m)Östersjösamverkan I regi arrangerades en konferens på för att där diskutera de ekonomiska effekterna av EFTA-nationernas strävan mot samverkan med EG i flera frågor. I konferensen deltog såsom observatör en representant för den i ekonomiska frågor . Under denna konferens upptogs till behandling tankar på ett utökat samarbete mellan nationerna runt . I debatt och opinionsbildning har allt oftare framstått klart att ett behov föreligger mellan nationerna runt för att tillsammans lösa så mycket som möjligt av allvarliga miljöproblem. Erfarenheter från andra andra delar av världen visar att nationer runt ett hav traditionellt och historiskt alltid haft ett särskilt nära samarbete där havet tjänat som gemensam faktor. Denna gemenskap innehåller förutom möjligheter naturligtvis också ansvar. Nationerna runt har ett gemensamt ansvar för detta innanhavs renhet och för sjöfarten och fisket där. De har vidare långtgående gemensamma intressen för att med såsom centralpunkt utveckla ett handelssystem och ett system för utbyte av kultur och kunskap. torde med nuvarande utveckling i Öst- och ha stora möjligheter att utvecklas till ett ekonomiskt och tekniskt kraftcentrum av stor internationell betydelse. För utvecklingen av denna tanke behövs en central plats där institutioner kan utvecklas och där samling naturligen kan ske. På finnes förutom en djup Östersjötradition också tillgång till kommunikationer och konferensanläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen tar initiativ till bildandet av ett samarbetsorgan för nationerna runt , 2. att begär att regeringen undersöker förutsättningarna att på utveckla ett samlingscenter för Östersjönationernas gemensamma intressen av olika slag. Mc () ()
mot · GD02U540 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:U540 av m.fl. (m) 3 sami Nr U540-546 Rättelse: S. 1-4 flyttad till U658
mot · GD02U6 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:U6 av m. fl. (s, m, fp, c, vpk, mp) med anledning av prop. 1989/90:29 med redogörelse för verksamheten inom I skrivelsen lämnas bl. a. redogörelse om att den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr antogs och lades fram för undertecknande . Konventionen trädde i kraft . Konventionen har bl. a. ratificerats av och . Regeringens skrivelse, som avser verksamheten , innehåller emellertid ingenting om att tortyr av arresterade, häktade och fångar förekommer i stor omfattning i . a. och företrädare för den mänskliga rättighetsrörelsen i var tortyren omfattande. Denna tortyr har fortsatt . Vi hänvisar till beträffande , torture and unfair trial of political prisoners, Case studies between 1988 and 1989, som omfattar ett stort antal fall av tortyr . bör i ta upp frågan om det omfattande bruket av tortyr av frihetsberövade i . Om inte den turkiska regeringen vidtar snabba och effektiva åtgärder för att stoppa tortyren bör göra en anmälan mot till för brott mot konventioner om tortyr och om mänskliga rättigheter. bör därvid verka för att andra medlemsländer i ställer sig bakom en sådan anmälan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om att i väcka frågan om det omfattande bruket av tortyr i , samt om snabba effektiva resultat inte uppnås göra en anmälan mot i för brott mot bindande konventioner. 1 1988/89.3 sami. () () () (vpk) () () 1988/89 U6 gotab 99190, 1989
mot · GD02U636 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:U636 av m.fl. (s) har varit en militärdiktatur under . Under dessa år har militärerna ägnat sig åt allvarligt maktmissbruk. har rapporterats om människor i norra som dödats, fördrivits från sina hem och tvingats söka sin tillflykt i grannländerna för att undkomma militärdiktaturens förföljelse. behandlades därför vid förra årets möte med Kommissionen för de mänskliga rättigheterna i enlighet med ECOSOC-resolutionen . som f.n. är medlem i deltog därvid aktivt och kunde notera den somaliska regeringens löfte att rätta till situationen. Ett flertal rapportörer meddelar emellertid nu att inget tyder på att situationen blivit bättre. Detta styrker behovet av att en FN-observatör utses för att undersöka förföljelsen av oliktänkande och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Enligt den amerikanska medborgarrättsgruppen Watch befinner sig regimen i krig med den egna befolkningen. Rapportförfattaren anklagar de somaliska regeringsstyrkorna för allmän, systematisk och ytterst våldsam aggression mot den obeväpnade civilbefolkningen i norra . Enligt , som citerade ögonkällor i området, massakrerade den somaliska armen hela den civila befolkningen i samhället nära gränsen mot . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en FN-observatör bör utses för att undersöka förföljelsen av oliktänkande och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i . () ()