ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02U419 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda mp) En kämvapenfri zon i Förslag om att inrätta kränvapenfria zoner har lagts fram för många delar av , , , etc. Det första förslaget las av i FN 1956 och gällde . Det finns ett antal kärnvapenfria zoner: Sydpolskontinenten, (och den karibiska ö-världen). En överenskommelse om kärnvapenfri zon i havet gjordes 1985. som kärnvapenfri zon föreslogs första gången av dåvarande sovjetiske ministerpresidenten 1958. president framförde förslaget vid ett flertal tillfällen - såväl 1963 som 1978. I tog frågan fart i och med att havsrättsministem , tvärtemot norska regeringen, föreslog att skulle verka för en kämvapenfri zon i . På hålls frågan levande bl.a. genom Kvinnopartiets framgångar. är ett demilitariserat område. I och diskuteras frågan. tillsatte de nordiska ländernas regeringar en s.k. samnordisk ämbetsmannagrupp för gemensam belysning av olika aspekter på frågan om en kärnvapenfri zon i . Mycket litet information om vad som händer i gruppen kommer ut. Någon parlamentarisk grupp som arbetar med frågan finns inte och frågan är bannlyst på . Två zonprojekt handlar debatten om: dels den ursprungliga Kekkonenzonen som består av , , och (de kontinentala fyra) dels en stor zon som omfattar också Västnorden (, och ). de gröna anser att målet måste vara att hela omfattas av zonen - kanske också de baltiska staterna kan omfattas . En zon innebär att minska och undanröja risken med kärnvapenkrig och minska spänningen i vårt område - men zonen bör också ses som ett regionalt och temporärt steg mot ett större nedrustningsmål. Förutom att länderna inom zonen inte skall inneha kärnvapen skall inte heller kärnvapen vara stationerade eller på annat sätt befinna sig inom zonen, vilket bl.a. innebär att hamnbesök med kärnvapenkapabla fartyg inte tolereras i någon nordisk hamn. 1988/89 U419 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar uttala sitt stöd för att frågan om kämvapenfri zon får föras upp i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en parlamentarisk nordisk kommission bör tillsättas för att belysa frågan om en kämvapenfri zon i . () ()
mot · GC02U420 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U420 av () Medling mellan stater I ett historiskt perspektiv var 1988 ett händelserikt år inte minst med tanke på freden i världen. Många långvariga konflikter närmade sig lösningar på fredlig väg, såsom konflikterna , , och . Det är den väg som fredsarbetet i mycket högre grad måste rikta in sig på. satsas mängder av resurser på det militära försvaret, medan det satsas förhållandevis lite på att lösa konflikter på fredlig väg. har genom sin neutralitetspolitik kunnat bidra till arbetet med fredlig utveckling i världen genom att erbjuda tjänster, t ex medlaruppdrag, både inom och utom FN. Svenskar har regelbundet kommit att anlitas för medlaruppdrag i FN:s tjänst. Bland dem kan nämnas (den israelisk-arabiska konflikten 1948), (Kashmir 1957, 1967) (Västra 1976) samt (1980). senast i palestinafrågan har också gjort betydande insatser för att nå en lösning på fredlig väg. har tidigare behandlat frågan om ett medlingsinstitut. uttryckte därvid sympati för tanken på en praktiskt inriktad fredsverksamhet. En mindre institutionaliserad uppläggning med ett nätverk av personer vilkas tjänster skulle kunna erbjudas på ett tidigt stadium av hotande internationella konflikter ansågs vara en intressant möjlighet. En majoritet i ansåg dock att det ankom på regeringen att pröva förutsättningarna för en sådan verksamhet. Regeringen har inte presenterat något förslag i den här riktningen. Därför föreslår jag att regeringen får i uppdrag att komma med ett sådant förslag. Mot denna bakgrund hemställs att hos regeringen begär förslag om hur ett medlingsinstitut skall kunna organiseras.
mot · GC02U422 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U422 av m.fl. (s, c, vpk, mp, m) Fler kvinnor vid nedrustningsförhandlingar Sorn kvinnor kräver vi den rätten att man lyssnar på oss och att man tar hänsyn till kvinnors åsikter. Detta är en fråga som inte bara handlar om jämställdhet utan som också handlar om innehåll och resultat. Vi är övertygade om att kvinnors fullständiga deltagande i beslutsfattande som rör freden, nedrustnings- och utveckling är väsentligt. Vi kräver att kvinnor måste vara närvarande vid varje förhandlingsbord och varje konferens där frågor om liv och död diskuteras. Vi vägrar att delta i ansvaret för att förstöra vår planet. Men vi tror att vi kan och att vi måste spela en avgörande roll för att rädda den. Vi uppmanar alla kvinnliga parlamentariker i världen att förstärka sina ansträngningar för att bevara vår jord till nuvarande och kommande generationer. Detta uttalande gjorde 130 kvinnliga parlamentariker från 29 länder vid konferensen för World Women Parliamentarians for Peace (WWPP) i . Vi var sex svenska riksdagskvinnor som deltog. WWPP skapades på initiativ av . Då deltog 30 kvinnor - finns omkring 600 kvinnliga parlamentariker med. Syftet med WWPP är att verka för världsfred och nedrustning genom förenade aktioner av kvinnliga parlamentariker världen över. Beslut tas genom konsensus. WWPP vill öka kvinnors inflytande i beslutsprocesser som rör krig och fred, militära budgetar och strukturer, nedrustning och lösning av konflikter. har en tradition med förtroendevalda kvinnor i nedrustningsarbetet, varav ett flertal är internationellt kända. För övrigt är det mansdominerade församlingar som beslutar om upprustning och förhandlar om nedrustning. Vi vill att fler kvinnor ska delta i dessa beslut. I svenska delegationer som utses att sköta detta viktiga arbete - både på tjänstemannasidan och politikersidan - skall en jämn könsfördelning eftersträvas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en jämnare könsfördelning i försvars- och nedrustningsarbetet 1988/89 U422 () () (vpk) () () ()
mot · GC02U424 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U424 av m. fl. (s) Nedrustning i norra Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fö208 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nedrustning i norra . () ()
mot · GC02U426 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U426 av m. fl. (mp) Kärnvapenfri zon i m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fö210 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att utländska flottbesök skall avvisas såframt man ej kan garantera frihet från kärnvapen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att aktivt skall verka för en kärnvapenffi zon i .
mot · GC02U502 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :U502 av m.fl. (vpk) Förhållandena i En ny våg av terror sveper fram i . Den började i samband med vapenstilleståndet i kriget med . uppger att de mottagit rapporter om avrättningar av hundratals politiska fångar, även sådana som dömts till fängelse. Offentliga avrättningar har ägt rum i , , Hammadan och många småstäder. I Esfehan uppges av de politiska fångarna ha avrättats. Det finns uppgifter som säger att regimen i vill göra sig av med samtliga politiska fångar i landet. Avrättningarna sker ofta under barbariska former och offren slängs i hemliga massgravar. De islamiska domarna har beordrat avrättningarna under det rådande besöksförbudet på fängelserna. Fängelsedirektörerna medger att besöksförbudet införts på grund av den pågående vårstädningen. Regimen i begår oerhörda brott mot de mänskliga rättigheterna. Det sägs att när nu kriget mellan och är slut så öppnas stora ekonomiska perspektiv, inte minst när det gäller . Detta är naturligtvis riktigt. Men så länge som regimen bedriver sin våldspolitik mot oliktänkande, så borde några större ekonomiska överenskommelser med inte ske. Framför allt så är det helt oacceptabelt att låta ev. stora handelskontrakt avgöra hur pass kraftigt skall agera när det gäller gigantiska brott mot de mänskliga rättigheterna. kan och har skyldighet att agera med kraft mot vad som sker i . Detta inte minst med tanke på att tar säte i FN:s mänskliga rättighetskommission. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen uttalar sitt fördömande av brott mot de mänskliga rättigheterna, 2. att begär att regeringen i FN aktivt verkar för att förhållandena i uppmärksammas, 3. att hos regeringen begär att de ekonomiska förbindelserna med upphör tills dess att respekten för de mänskliga rättigheterna i tillämpas i praktiskt handlande. (vpk) (vpk) Margö (vpk) 1988/89 U502
mot · GC02U506 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:U506 av m.fl. (s) I snart tre decennier har fört krig mot folket i . Kriget gäller det eritreanska folkets rätt att själva bestämma sin framtid. Den dominerande befrielserörelsen, (), har av allt att döma ett betydande stöd i befolkningen, men även andra synpunkter förekommer i regionen. EPLF har framfört krav på en folkomröstning för att avgöra treas framtida status. En förhandling som kan leda till en folkomröstning övervakad av en internationell kommission och respekterad av alla inblandade parter, skulle göra slut på kriget och kunna vara början på en period av återuppbyggnad och utveckling av både och . En mycket stor del av landets resurser används för kriget. En fredlig utveckling skulle göra det möjligt att effektivisera biståndet till och dessutom underlätta biståndssamarbetet med . Biståndet till är betydande. Det bör vara möjligt att inom ramen för detta samarbete verka för att -förs fram till en fredlig lösning genom överläggningar mellan samtliga parter. EPLF:s förslag till folkomröstning om de framtida relationerna mellan och bör utgöra en utgångspunkt för sådana överläggningar. EPLF har för sin del inte bundit sig för en bestämd lösning utan menar att folket i ska få ta ställning till tre olika alternativ: 2 Federation med . 3 Regional atonomi inom EPLF har sagt sig vilja respektera folkomröstningsresultatet oavsett vilket det blir. har kontakter med båda parter i konflikten och har dessutom inte i FN-behandlingen tagit ställning i frågan. Det ger oss möjligheter att verka kraftfullt för en förhandlingslösning som leder till fred. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs U506 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd för folk. () ()
mot · GC02U507 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:U507 av och (båda s) har och tillämpar diskriminerande viseringsregler mot dem som tillhör eller har tillhört kommunistiska organisationer och därmed associerade sammanslutningar. Dessa amerikanska viseringsbestämmelser är inte förenliga med internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Det är kränkande för svenska medborgare att på heder och samvete underteckna dessa förklaringar som kränker åsikts- och organisationsfriheten. Det gäller även svenska medborgare som skall representera i eller vid internationella organ som har sitt säte där, bl.a. . Den omständigheten att det i vissa fall är möjligt att få dispens från tillämpningen av dessa bestämmelser förändrar ingenting i det förkastliga att reglerna drabbar svenska medborgare. Det är ett svenskt och internationellt intresse att hinder inte ställs mot det fria resandet och mot informationsfriheten. tillämpar viseringsfrihet för alla amerikanska medborgare. bör uppta förhandlingar med om att åstadkomma reciprocitet i denna fråga. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande överläggningar om upphävande av diskriminerande viseringsbestämmelser för svenska medborgare.
mot · GC02U508 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:U508 Inrättande av en Nordisk ombudsman Det återstår mycket av arbete för att få en harmonisering av lagar och regler på områden där det är särskilt angeläget att avskaffa onödiga hinder för nordiska medborgare, särskilt för dem som bor nära gränsen eller är s.k. gränsgångare. Skiljaktigheter mellan svenska och norska vägtrafikbeskattningen leder i vissa fall till betydande praktiska problem. Ett konkret exempel på detta är att den som är bosatt i ett av de båda länderna och arbetar i det andra inte får använda tjänstebil som är registrerad i sysselsättningslandet även i bosättningslandet. De båda ländernas reglering av jakt och viltvård är inte heller identiska, vilket kan vara av stor olägenhet för den som har sina jaktmarker i närheten av gränsen. Olika bestämmelser när det gäller lös och fast egendom vid villa- och fastighetsförsäljning. Krångliga bestämmelser för den som bor i ett land och får arbete i grannlandet. Bestämmelser om ut- och införsel av varor för vilka tull eller annan allmän avgift skall erläggas eller som inte utan särskilt tillstånd får in- och utföras. Det kan gälla fordon, båtar, dansbandsmusikutrustning, utställningsvaror m.m. Bestämmelser om in- och utförsel av djur för utställningar och tävlingar. Osmidiga bestämmelser när det gäller att medföra vapen för jakt i det andra landet. Opraktiska bestämmelser när man skadeskjuter djur och djuret går över gränsen vid t.ex. älgjakt. Det går överraskande trögt med att få till stånd en samordning av olika bestämmelser och en likformighet av dessa i de olika nordiska länderna. För den enskilde medborgaren skulle det vara av stort värde att kunna vända sig till en samlad rådgivningsmyndighet, en Nordisk ombudsman. Denne skulle också kunna informera om: Allemansrättens innehåll och begränsningar. Regler för bilförsäkring och trafiklagstiftning. Receptgiltighet, körkortsgiltighet, pensioner, bidragsbestämmelser Mot. 1988/89 m.m. U508 Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär initiativ till inrättandet av en Nordisk ombudsman.
mot · GC02U509 · 1989-01-22 00:00:00 — av m.fl. (mp) blev konsultativ part Antarktisfördrag. Det innebär att inte längre bara är medlem i fördraget utan också ingår i en liten krets stater som utgör fördragets styrelse. är det 22 stater. Till Antarktisfördraget hör en mineralkonvention som undertecknat 1988. Enligt utrikesministern () har möjlighet att förhindra att utvinning av mineraler sker i . Utrikesministern hävdade dessutom att verksamhet kan och skall stoppas om den hotar miljön, oavsett i vilket skede den befinner sig. Det finns synnerliga skäl att hävda att all form av mineralutvinning i skadar miljön - därför bör genom sin ställning stoppa all form av mineralutvinning i området. Striden om naturrikedomar har blivit alltmer hård - och har redan prospekterat ett flertal områden efter olja utmed kontinentalsockeln. Fler och fler länder nafsar efter naturtillgångar i världens enda nästan orörda område. Ett område vi som människor måste låta bli - dels på grund av vår egen generations forskning, dels till kommande generationers. ömtåliga ekosystem klarar inte vare sig oljeborrning eller mineralutvinning. Forskningen i ökar kunskapen och förståelsen för förändringar som påvekar både människan och den globala miljön. Upptäckten av växthuseffektens följder och ozonlagrets minskning är några exempel på forskningsprojekt. Eftersom inte tillhör någon enskild stat lyder de som vistas i området under hemlandets lagar. Eftersom har gjort gällande att omsorgen om miljön skall vara det tyngsta skälet för svenskt engagemang är det rimligt att åtgärder vidtas som reglerar svenska företags och medborgares agerande i . Genom en dylik lagstiftning skulle dessutom trovärdigheten öka och undanröja alla misstankar om kommersiella skäl till engagemang. Av kommersiella intressen, att nationalistiska intressen, av krigsintressen. får inte ses som en tillväxtpotential där stater och transnationella företag blundar inför det faktum att all typ av exploatering får till följd negativa och långsiktiga miljöskador. måste därför bli en internationell världspark utan någon som helst miljöskadlig verksamhet och fri för alla för forskning inom de ramar som hänsyn till natur sätter. 1 1988/89. Med anledning av ovanstående yrkar vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sagts om att skall arbeta för att blir en världspark, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om vikten av att motsätter sig all typ av mineralutvinning genom att använda den i motionen nämnda vetorätten, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om svensk lagstiftning för att reglera svenska företags och medborgares handlande i . () ()
mot · GC02U510 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:U510 Trots ett starkt ökande antal beviljade utresetillstånd återstår ännu mycket innan man kan säga att uppfyller villkoren i av 1975 om de mänskliga rättigheterna. Under föregående år har ca 100 000 judar begärt att från nära anhöriga i få inbjudan att resa dit. En sådan inbjudan är - bland mycket annat en nödvändighet innan man kan ansöka om visum. judiska emigration uppgick till något över 20 000, och enligt de sovjetiska myndigheterna torde ca 30 000 få resa ut . Det är viktigt att understryka att det alltjämt finns stora problem. är det tusentals som väntar på utresetillstånd. Bland dem finns många som väntat och inte minst alla dem som inte får resa ut då de anklagas för att vara bärare av statshemligheter. Ur humanitär synpunkt är det djupt tragiskt att svårt cancersjuka nekas visum. Den 66-årige matematikprofessorn från lider av cancer i halsen och trots behandling i har hans tillstånd inte förbättrats. Han bad om lov att få konsultera en amerikansk cancerspecialist, men nekades visum. Hans besök hos myndigheterna är resultatlösa. De säger inte när något beslut skall fattas, endast att hans fall är under övervägande. Så behandlas alltså en svårt sjuk människa på grund av att han i sitt pass har stämpeln jude. Man noterar med tillfredsställelse det ökande antalet visa som utfärdas och den större frihet som råder. Men måste vi framhålla att vi förväntar oss att alla som vill också skall få resa ut. Påtryckningarna från väst får inte minska. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vid internationella och bilaterala förhandlingar uppmärksammar professor fall.
mot · GC02U511 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89:U511 av m.fl. (vpk) Visumtvånget Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sf5 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att visumtvånget inte bör användas för att förhindra utländska medborgare att söka politisk asyl i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att visumtvånget för chilenska medborgare bör avskaffas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02U512 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:U512 av m.fl. (s) Kontroll av om mänskliga rättigheter Krig, fattigdom och olika former av exploatering hindrar flera miljoner barn världen runt från att utveckla sina inneboende resurser och få möjlighet att växa upp under drägliga levnadsförhållanden. Barnarbete står längst ner på den sociala rangskalan i stora delar av världen. Vi vet att de flesta typer av kroppsarbete innehåller moment som är klart skadliga för vuxna. Det säger sig självt att barn som utför tungt kroppsarbete i ännu högre grad riskerar att skadas av arbetet, därför att barn har mjukare benstomme än vuxna. Det innebär att barnen är betydligt ömtåligare för belastning av tunga bördor i arbete t.ex. på byggen, i gruvor och tegelbruk, där skadorna kan vara påfallande. I Våra minsta bröder, en bok om barnarbete av , framgår att i säljs landsbygdens barn till fabriker för en årslön. är barnen så små att de inte vet namnet på den plats de kommer ifrån. De hittar aldrig tillbaka till sina familjer. I Sivaksi i arbetar 45 000 barn i stadens tändsticksfabrik medan de vuxna går utan arbete. De har blivit utkonkurrerade av sina egna barn. I kolgruvor används småpojkar som gruvarbetare. I bjuder skogsbolagen sina vuxna arbetare prostituerade småflickor som en löneförmån. Barnarbete strider mot och de mer specificerade uttalanden om barns rättigheter som antagits av det högsta organ vars uppgift är att slå vakt om de mänskliga rättigheterna. Trots detta fortsätter barnarbete och utnyttjande av barn i olika former världen över. Alla former för att skapa opinion mot dessa brott måste till. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av insatser för att upprätthålla efterlevnaden av för de mänskliga rättigheterna. Axel () ()
mot · GC02U515 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:U515 av m.fl. (s) Den politiska situationen i har varit militärdiktatur under . Under dessa år har militärerna ägnat sig åt allvarligt maktmissbruk. Hundratusentals människor i norra har dödats eller fördrivits från sina hem, enligt den brittiska tidningen . Utländska biståndsarbetare talar om folkmord styrt av den somaliska regeringen. Uppemot 800 000 människor, merparten av isaqfolket, har blivit hemlösa. Omkring 300 000 av dem har sökt sin tillflykt till . Militärdiktaturen tillåter inte att katastrofbidrag når fram till den svältande befolkningen utan använder svälten som ett vapen. Framför allt drabbas gamla och barn väldigt hårt. Tidningen, som citerade redogörelser av lokala företrädare för Rädda barnen, , framhöll att omfattande flygangrepp hade utförts mot städerna , Berbera och Burao. Biståndsarbetarna kritiserade den tystnadens slöja som omger de somaliska militära aktionerna och sade att , som har en bas i Berbera, har underlåtit att ställa den somaliska regeringen till svars. Enligt uppgift har både FN-personal och australiensiska biståndsarbetare lämnat landet, eftersom militärerna har förhindrat deras verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet att situationen i och flyktingproblemen i norra delarna av blir föremål för särskild undersökning genom FN:s kommission för mänskliga rättigheter, 2. att som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att bör lämnar ett utökat katastrofbidrag till bomboffren och flyktingarna. () ()
mot · GC02U516 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U516 av m.fl. (s) Stödet till Sedan 1821 förklarade sig självständigt har landet styrts av diktatorer eller starkt konservativa regeringar där militären haft ett avgörande inflytande. Endast (1944-1954) har landet upplevt en reformvänlig period, vilken abrupt slutade med en Cl A-stödd militärkupp. Efter en rad rent militära regeringar gick till val. Endast en minoritet av befolkningen deltog i valet. installerades så en civil president - advokaten . Människor i tvivlade mycket på att regimskiftet skulle innebära någon reell förändring, men man hoppades att en civil president trots allt skulle innebära att våldet och förtrycket skulle minska. Under de föregående regeringarna har över 100 000 människor mördats och 38 000 försvunnit. Det finns mer än 200 000 föräldralösa barn i . De försvunnas anhöriga, som bildade GAMgruppen för ömsesidigt stöd, anklagades för att syssla med subversiv verksamhet, då de krävde att få veta vad som hänt dem som försvunnit. Två av GAMs ledare mördades . Mer än 100 000 människor har tvingats fly till för att undkomma militärens förföljelse, och oerhört många fler lever som flyktingar i sitt eget hemland, ständigt beredda att fly vidare om de spåras av militären. För att militären helt skall kunna kontrollera fattigbönderna i har dessa i vissa regioner på landsbygden fösts samman i s.k. strategiska byar, vilka bl.a. av kyrkliga organisationer liknas vid koncentrationsläger. Vi ser med stor oro att förtrycket mot folk fortsätter trots regimskiftet och trots att en civil president installerats. Efter en relativt lugn period kring valet ökar åter försvinnanden, tortyren fortsätter, liksom avrättningar utan rättegång. Även president har tvingats medge att denna typ av brott har ökat. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs U516 att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett intensifierat stöd till de demokratiska krafterna i . () ()
mot · GC02U519 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:U519 av Alkoholpolitiken och EG, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:So253 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om alkoholpolitikens roll i EG-harmoniseringen, 2. att hos regeringen begär att företrädare för sociala frågor och alkoholfrågor finns i regeringens rådgivande organ för EG-frågor. () () () () () ()