mot · GC02Fi62 · 1989-05-10 00:00:00 — Genom att bredda arbetsmarknaden och ta tillvara den lediga produktionskapacitet som finns på många håll i landet kan överhettningen i koncentrationsområdena minska och produktion och produktivitet öka. - Överhettade koncentrationsområden inom ekonomin måste svalkas av. Koncentrationspolitiken innebär köer, snabbare pris- och kostnadsutveckling, löneglidning m fl ekonomisk-politiska problem. - En sysselsättningspolitik som förmår möta det akuta arbetskraftsbehov som föreligger inom vissa delar av arbetsmarknaden. Åtgärder som krävs är ökad satsning på arbetsmarknads- och företagsutbildning, främjande av näringslivsinvesteringar syftande bl a till ökad automatisering av de tunga jobben, förbättrad arbetsmiljö för minskad personalomsättning och minskade arbetskador, ökad rehabilitering av långtidsarbetslösa, förbättrat tillvaratagande av den arbetskraftspotential som fortfarande finns. - En satsning för framtiden på nyföretagande, små- och egenföretagande, entreprenörskap, kunskapsuppbyggnad över hela landet. Vi måste ta vara på människors och regioners utvecklingsmöjligheter bl a genom: utveckling av infrastruktur; decentraliserat vägnät, utbyggd järnvägstrafik, regionala flygförbindelser, telekommunikationsnät e.t.c. decentraliserad högskoleutbildning via en utbyggnad av de mindre högskolorna med bl.a. fasta forskningsresurser vid de tidigare filialhögskolorna samt i inland. För att säkra en ekonomisk utveckling också för Mot. framtiden måste miljöförstöring förebyggas och skadade livsmiljöer återstäl- Fi62 Miljöhänsyn måste komma in som en reell och självklar del av all samhällsplanering. Kortsiktiga ekonomiska intressen måste underordnas ekologiska hänsyn och förutsättningarna för en varaktig ekonomisk utveckling. Ekologi och ekonomi måste förenas. Detta är också något som framförts i . En viktig del för att styra samhällsutvecklingen rätt är energi- och råvaruskatter samt miljöavgifter. Miljöskyddslagstiftningen och dess tillämpning måste ses över. Tillväxtbegreppet BNP måste ställas under debatt. Naturresursräkenskaper i någon form bör införas i framtida statsbudgetar. - Den kraftiga ökningen av statens utgifter i form av transfereringar måste bromsas. Utvecklingen inom sjukförsäkringssystemet, arbetsskadeförsäkringen och bostadssubventionerna måste ses över särskilt. Förändringar får dock inte innebära en fördelnings- eller socialpolitisk ambitionssänkning. - Strukturomvandling inom näringslivet mot mer högteknologi och kunskapsintensiv produktion måste stimuleras. Detta kan ske genom en reformerad företagsbeskattning, satsning på högteknologisk forskning, en politik för sänkt ränta och ökad tillgång på riskvilligt kapital samt spridning av kapitalanvändningen. - Det behövs enklare och mer långsiktiga spelregler i ekonomin. Härvidlag är en reformering av skattesystemet viktig. har under allmänna motionstiden upprepat kravet på en avveckling av vinstdelningsskatten. Engångsskatter rubbar tilltron till långsiktigheten i det ekonomiska systemet och hämmar investeringsviljan. - En genomgripande skattereform. En sådan bör inriktas mot sänkta marginalskatter men med bibehållna fördelningspolitiska ambitioner. Den kommunala skatteutjämningen måste förbättras. Momsen på mat skall sänkas. De konventionella målen för den ekonomiska politiken har varit full sysselsättning, jämn fördelning, tillväxt, prisstabilitet och balans i utrikesaffärerna. De centerledda regeringarna lade till målet regional balans, vilket den förra socialdemokratiska regeringen tvangs acceptera. Detta föranledde dock inte någon märkbar förändring av denna regerings praktiska politik. Den sittande regeringen anger i kompletteringspropositionen full sysselsättning som det främsta målet för den ekonomiska politiken. Regional balans nämns numera som ett medel - inte ett mål. I finansplanen hette det: Regionalpolitiken skall aktiveras för att stimulera tillväxten. För vidkommande motiverar målet regional balans sig själv. Välfärd är mer än materiell trygghet. Människors hälsa, bevarade livsmiljöer, hänsynen till kommande generationer m.m. är dimensioner som inte täcks upp av de traditionella ekonomisk-politiska målen. Därför har vid ett flertal tillfällen krävt att god miljö måste bli ett allmänt accepterat mål i den ekonomiska politiken. Vi har inte fått gehör för denna linje av riksdagsmajoriteten. Ekonomin måste ges en större långsiktighet genom att miljökostnaderna Mot. förs in i företagen genom miljöavgifter. På så sätt blir den ekonomiska Fi62 politiken ett effektivt instrument för att stimulera utnyttjande av miljövänligare produktionsmetoder. Bruttonationalprodukten, BNP, är ett i många avseenden användbart mått inom nationalekonomin. BNP har dock över tiden använts i många sammanhang där begreppets brister blivit alltför uppenbara. Bland annat tar BNP inte hänsyn till de dimensioner som är relaterade till miljöhänsyn och resurshushållning. Användningen av BNP-måttet måste därför ställas under debatt. Alternativa mått som tar hänsyn till miljön måste komplettera traditionella ekonomisk-politiska mått. Först då blir också ett begrepp som BNP rätt utnyttjat. Naturresursräkenskaper i någon form bör finnas med i framtida statsbudgetar. Detta bör ges regeringen till känna. Den höga inflationstakten är det allvarligaste problem svensk ekonomi har . Den svenska inflationstakten har alltsedan 1982 överstigit jämförbara länder inom . Inflationen är i dubbelt eller i vissa fall så hög som i våra viktigaste konkurrentländer. Denna utveckling urholkar kontinuerligt reallöner och konkurrenskraft. Bytesbalansen försämras - blev det ett underskott på över 15 miljarder. Under loppet av föregående år steg konsumentpriserna . räknade regeringen i finansplanen med en dämpning ner till . Det var få externa bedömare som trodde på detta. tänker regeringen bidra till att göra ont värre. Genom en finanspolitisk åtstramning som har en direkt effekt på KPI tänker man först höja inflationstakten i syfte att kunna sänka den. Kalkylen innebär att konsumentpriserna stiger - rekordhögt inom . Regeringen föreslår bland annat att mervärdesskatten höjs . En sådan åtgärd slår blint, höjer inflationen, höjer skattetrycket och drabbar deltidsarbetande och lågavlönade hårdast. säger därför nej till regeringens förslag i denna del. Förslaget om en höjning av den allmänna löneavgiften aviseras i propositionen. Avgiften skall höjas generellt. I skall avgiften höjas med , d.v.s. . Kommuner och landsting i samt kommun är undantagna från den extra höjningen. Även detta förslag slår blint. Småföretag och större företag, vinstrika och vinstsvaga företag drabbas lika. Skattetryck och inflation ökar. säger på dessa grunder nej till den föreslagna höjningen. Regeringen föreslår också att kvarvarande mjölksubventioner slopas helt. Detta skulle höja mjölkpriset i storleksordningen /liter. Som kompensation för borttagna subventioner föreslår regeringen att barnbidraget höjs med per barn och månad. Mjölksubventionerna motsvarar emellertid per barn och månad. Barnbidragen har dessutom inte höjts . Den föreslagna kompensationen räcker inte ens för att kompensera för inflationen sedan den förra höjningen. Mjölksubventionerna har slutligen redan sänkts med motsvaran- Mot. de per barn och månad sedan förra budgetåret. Flerbarnstilläggen har Fi62 visserligen ökat men sammantaget kan man konstatera att barnfamiljerna inte kompenserats fullt ut för höjda mjölkpriser och inflationsutveckling. Skolor och institutioner såsom sjukhus kommer också att få kraftigt höjda kostnader. En självklarhet är vidare att inte endast barn dricker mjölk. Ett förhöjt mjölkpris på /liter kommer att bli kännbart för de flesta hushåll, framför allt för de lågavlönade. yrkar på dessa grunder avslag på regeringens förslag i denna del. förespråkar en differentierad mervärdesskatt med lägre skatt på mat. Sänkta matkostnader kan öka möjligheterna att skapa samhällsekonomiskt acceptabla löneökningar. Som alternativ till regeringens åtstramningar föreslår åtgärder som skall presenteras nu och i följande avsnitt. förordar en i jämförelse med regeringens mindre åtstramning uppgående till storleksordningen . Våra förslag höjer inte inflation och skattetryck och är träffsäkra fördelnings- och konjunkturpolitiskt. De allmänna principerna för vårt alternativ har vi gått igenom tidigare i motionen. Den överhettning som kommit av arbetskrafts- och bostadsbrist i framför allt bidrar starkt till inflationsutvecklingen. Följden av arbetskraftsbristen blir löneglidning som sedan sprider sig till övriga landet. Följden av bostadsbristen blir kraftiga prisstegringar på boendet, vilket ger utslag i den allmänna prisutvecklingen. Byggkostnaderna ökade under loppet av . Mot denna bakgrund föreslår införande av en 25 %-ig investeringsavgift som beräknas på totala byggkostnader och som skall belasta nyproduktion av lokalytor för industrier och kontor. Avgiften skall uttas inom det område som benämnts StockholmUppsala-korridoren. Intäkterna skall återföras i regionen för bl a produktion av bostäder och miljöförbättrande åtgärder. föreslår också införande av en uranskatt samt lika beskattning av fossileldad el och värmeproduktion. Dessa skatter bör användas för att finansiera en sänkning av skatten på arbete genom en skattereduktion lika för alla skattebetalare 1990. Skatten på alkoholhaltiga drycker samt tobak föreslår vi höjs motsvarande inflationsuppräkning sedan senaste skattehöjning. Detta innebär att skatten på tobak höjs motsvarande . Skatten på spritdrycker höjs med , skatten på vin och skatten på starköl . Lönekostnadsökningarna 1988 blev . Av detta stod löneglidning för . Regeringen gör nu en beräkningsteknisk framskrivning och bedömer löneökningarna under innevarande år till . De åtstramningsåtgärder som regeringen föreslår riskerar dock att försvåra avtalsförhandlingarna avsevärt. Om regeringens förslag genomförs och inflationen blir de förutspådda kommer prisklausulen i att utlösas . Detta innebär ökade lönekostnadsökningar. räknar regeringen med att inflationstakten sjunker till . Inget talar för att en sådan halvering av inflationstakten är möjlig. Om inflationstakten överstiger , vilket alltså förefaller högst troligt, ger det LO rätt till omförhandlingar. Lugnet på arbetsmarknaden främjas inte heller av att delar av arbetsmarknaden har tvåårsavtal som löper ut Mot. 1989/90, medan andra ännu inte avslutat årets förhandlingar. anställda, vilka har ett gällande tvåårsavtal har genom den höga inflationstakt som blir följden av regeringens föreslagna åtgärder att se fram sänkta reallöner under innevarande år. En politik för regional balans måste nu föras som minskar den överhettning som finns i vissa regioner, medan andra regioner har problem med arbetslöshet. En sådan politik är nödvändig för att motverka överhettningstendenseroch utnyttja ledig kapacitet. Det är också viktigt att tillse att inte regelverk och skattesystem lägger onödiga hinder i vägen för ett gott resursutnyttjande. Regeringens regionalpolitik har präglats av senfärdighet. Överhettningen i koncentrationsområdena och den lediga kapaciteten i övriga landet borde ha fått regeringen att reagera tidigare. De effekter som uppstår vid en alltför snabb strukturförändring i vissa regioner eller på vissa orter måste lindras. Detta för att förhindra stora sociala kostnader. Ett begränsat antal människor skall inte betala priset för den ekonomiska strukturomvandlingen. Kostnaderna liksom intäkterna skall delas solidariskt. Den generella arbetslösheten är låg för befolkningen i sin helhet. finns dock skillnader mellan olika kategorier i arbetskraften och mellan olika län. Även regeringen har uppmärksammat den långsiktiga trend av befolkningsminskning som finns i . Ett åtgärdspaket föreslås. bifaller förslaget men skjuter till en del extra medel. Sådana skillnader är ett misshushållande med resurser - mänskliga och ekonomiska. Ungdomsarbetslösheten är i storleksordningen högre än den genomsnittliga arbetslösheten. I genomsnitt var arbetslösheten 1988 över en procentenhet högre i skogslänen jämfört med storstadslänen. Arbetslösheten bland flyktingar och invandrare är också hög. Flyktingars och invandrares kompetens utnyttjas dåligt på arbetsmarknaden. Denna situation måste rättas till. Antalet människor som förtidspensionerats har ökat kraftigt . Förtidspensioneringarna görs dessutom vid allt yngre ålder. Andelen långtidsarbetslösa är av totala antalet arbetslösa. Arbetet för att möjliggöra inträde (återinträde) på arbetsmarknaden för dessa grupper måste intensifieras. En utveckling i denna riktning skulle för samhället innebära en väsentlig möjlighet att få ner arbetskraftsbristen och kostnader för arbetslöshetsförsäkring och förtidspension. Utslagning p.g.a arbetshandikapp är en tragedi för den enskilde och åsamkar samhället stora kostnader. Samhällets utbetalningar via arbetskadeförsäkringen har ökat kraftigt . Kraftfulla insatser måste nu sättas in för att förbättra arbetsmiljön. har, bland annat i vårt budgetalternativ , föreslagit en rad offensiva åtgärder för att bereda förtidspensionerade, arbetshandikappade, långtidsarbetslösa och andra arbetssökande arbete eller utbildning. särskild kommittémotion utvecklar vi ytterligare dessa frågor. Antalet sjukdagar har ökat kraftigt . Framförallt är det Fi62 korttidsfrånvaron som ökat. Förbättrad fysisk och psykisk arbetsmiljö är viktig för att komma till rätta med detta. Det nya sjukförsäkringssystemet har inte heller fått en lyckad konstruktion och bör därför förändras. Att arbetsgivaren betalar sjuklön till den anställde den kan vara en möjlig väg att gå. har också föreslagit en omläggning av arbetsgivareavgiftssystemet till förmån för småföretag. Detta är en viktig strukturpolitisk och regionalpolitisk åtgärd. förslag innebär bland annat att egenföretagare befrias från sociala avgifter upp till ett belopp på ett basbelopp. Vi föreslår också att sjukförsäkringsavgiften sänks av avgiftsuttaget för de 15 första anställda. Dessa, och andra åtgärder för att gynna småföretagandet, finns utvecklade i en rad motioner från . En fungerande aktie- och penningmarknad är viktigt för en effektiv kapitalmarknad. Den successiva uppbyggnaden av omsättningsskatten har medfört att kostnaden för aktiehandei har tredubblats. Detta har i rask takt lett till att handeln med svenska aktier flyttats utanför landets gränser. En tredjedel av all handel med svenska aktier sker nu utomlands. Utländska placerares aktivitet på den svenska börsen har minskat med tre fjärdedelar. På options- och penningmarknaden är situationen ännu allvarligare. har den minskade aktiviteten på de finansiella marknaderna medfört att omsättningsskatten inte inbringar statskassan de medel som man tidigare räknat med. har tidigare framhållit nödvändigheten att undanta utländska förvärvare av svenska aktier från omsättningsskatten. Mot bakgrund av den ovan skisserade utvecklingen anser vi nu att det är motiverat att börja avveckla omsättningskatten. Vi begär av regeringen förslag med denna innebörd. Infrastrukturella satsningar på kommunikationer och utbildning är viktigt för långsiktig ekonomisk utveckling. Investeringar i form av högre utbildning och forskning har också en stor regionalpolitisk betydelse. vill förstärka de mindre högskolorna och sprida de fasta forskningsresurserna även utanför universitetsorterna. syn på utbildningen finns utvecklade i en rad motioner om utbildningspolitik, skola och högskola. Andra typer av infrastruktursatsningar är också viktiga för en regional utveckling. En grundläggande förutsättning för en varaktig tillväxt är fungerande kommunikationer i alla delar av landet. vill verka för en decentraliserad utbyggnad av vägnät, tågtrafik, regionala flygförbindelser och telekommunikationsnät. För att uppnå en god konkurrenskraft även i ett längre perspektiv krävs att svensk industri hävdar sig väl inom de områden som internationellt sett växer snabbast. Därför är skapande av ett gott klimat för tjänsteproduktion och kunskapsintensiv produktion viktigt. Regeringen föreslår att AP-fondens placeringsbestämmelser läggs om så att kravet på att fondstyrelserna måste förvärva samtliga aktier i ett fastighetsbolag slopas. Vidare föreslås att fjärde och femte fondstyrelserna ges rätt att förvärva aktier i bank- och försäkringsbolag. förvaltade medlen skall också kunna placeras i utländska aktier och andelar i Mot. Institutionaliserat och centraliserat ägande måste Fi62 enligt uppfattning motverkas. AP-fondernas utökade placeringsmöjligheter enligt det förelagda förslaget skulle också snedvrida aktiemarknaden. yrkar med anledning av detta avslag på regeringens förslag i denna del. De svenska räntorna har kontinuerligt överstigit det internationella ränteläget. Penningpolitiken har fått bära en stor del av den stabiliseringspolitiska bördan. En hög ränta har varit ett medel att hålla tillbaka den inhemska konsumtionen och förhindra ytterligare försämring av bytesbalansen. anser att finanspolitiken måste ha en större tyngd i stabiliseringspolitiken. Detta är dessutom nödvändigt vid en avskaffad valutareglering. Avregleringen av kreditmarknaden har skapat ett tryck uppåt på upplåningen bland hushållen. har sjunkit kraftigt och t.o.m. blivit negativt. Ett alltför lågt hushållssparande har blivit ett grundläggande problem i den svenska ekonomin, som bl a leder till underskott i vår bytesbalans mot omvärlden. Ett ökat hushållssparande drar ned den inhemska konsumtionen, minskar importen och ökar resursutrymmet för export. Därmed förbättras bytesbalansen, efterfrågetrycket minskar och inflationen dämpas. Ett ökat hushållssparande är nödvändigt för att svalka av ekonomin. har till årets riksdag liksom tidigare bl a lagt förslag om personliga investeringskonton - ett skattefritt sparande som på ett kraftfullt sätt skulle ha stimulerat hushåll och småföretag till ökat sparande. Regeringspartiet har medverkat till att avslå detta centerförslag. som tidigare anser att det behövs insatser för att göra det långsiktiga målsparandet verkligt attraktivt. upprepar därför sitt förslag att införa personliga investeringskonton. - Reglerna för öppnande av ett personligt investeringskonto är desamma som för allemanssparande!. Den sparande skall fylla senast sparandet börjar samt vara folkbokförd i . - Insättning får ske på kontot med upp till ett halvt basbelopp per person och år. Det innebär att insättningen skulle maximeras till med basbelopp som beräkningsgrund. Denna summa undantas från beskattning. - All avkastning inom kontot blir skattefri så länge pengarna kvarstår på kontot. Förmögenhetsskatt tas ut. - Belåning av kontot tillåts inte. - Uttag utan beskattning får ske före exempelvis för investering i egen permanentbostad eller som eget kapital vid start eller övertag av företag. Därvid minskas ingångsvärdet med motsvarande belopp vid realisationsvinstbeskattning. Kontot bör även kunna öppnas för köp av aktier. Uttag tillåts för alla medel på kontot fram till dess kontoinnehavaren . 1988/89 fyller exempelvis . Uttag kan ske med maximalt av kontots Fi62 högsta värde . Medlen får med andra ord tas ut . Uttagen justeras för kontots värdeförändring . Efter femårsperioden, exempelvis , är de medel som ej tagits ut fria för uttag. Uttaget beskattas enligt inkomstskattereglerna. - Vid särskilda skäl bör pengarna mot erläggande av avgift kunna tas ut innan åldersgränsen är uppnådd. Personliga investeringskonton är ett målsparande. Det är också ett sparsystem som stimulerar långsiktigt sparande. En reform med denna omfattning kan bli en kraftig stimulans för hushållssparande. De positiva effekterna av sparande på personliga investeringskonton kan emellertid inte lösa dagens akuta ekonomiska problem. Men de är en viktig del i den långsiktiga problemlösningen. Genom att riksdagsmajoriteten förhindrat tillkomsten av de effektiva sparstimulanser som har föreslagit är vår bedömning att det inte är möjligt att nå tillräckligt snabba och omfattande effekter genom att enbart stimulera till ökat obligatoriskt sparande. Det är mot denna bakgrund som en konjunkturåtgärd föreslår ett obligatoriskt sparande som fryses till dess konjunkturen behöver stimuleras. I jämförelse med höjd moms och arbetsgivareavgifter har enligt bedömning ett obligatoriskt sparande många fördelar. Skattekvoten höjs inte. Inflationen drivs inte upp. Motsättningarna i avtalsförhandlingarna kan minska. Det viktigaste är att folk får behålla sina pengar, även om de för att rädda , men även sin egen ekonomi, måste acceptera att pengarna låses under ett eller . Obligatoriskt sparande kan också skapa nya positiva sparvanor. Den som inte sparat kommer att finna att även små sparbelopp efter hand ger hyggliga sparbelopp. Ett obligatoriskt sparande som konjunkturmedel måste kunna starta snabbt och avbrytas lika snabbt. En anknytning till skattesystemet möjliggör detta. Sparavdrag och inbetalning kan helt samordnas med den preliminära skatten och redovisas som en tillgång på ett personligt sparkonto på slutskattesedeln vilken fungerar som årsbesked till kontots innehavare. Därför föreslår ett personligt sparkonto enligt följande riktlinjer: Ett belopp motsvarande av bruttolönen alternativt av inkomst av rörelse placeras på ett personligt sparkonto. drar arbetsgivaren från löntagarens bruttolön. Arbetsgivarens del bör vara en avdragbar kostnad och ej belastas med socialförsäkringsavgifter. Betalning sker helt samordnat med inbetalning av preliminär skatt. De som betalar B-skatt betalar av inkomst av rörelse. Hälften av detta belopp bör vara avdragsgill kostnad i rörelsen. Beloppet är inkomsttagarens respektive vid B-skatt företagarens personliga egendom. Pengarna skall ge skälig ränta. Låg- och normalinkomsttagare gör en större uppoffring än höginkomsttagarna. Det finns också skäl att göra skatteplanering ointressant för högin Detta bör återspeglas i ränteskalan. Räntan bör vara skattefri och utbetalas årsvis i efterskott. För sparavdrag bör ges en ränta på och däröver . Obligatoriskt sparavdrag förutsätts gälla fr.o.m. 1989.07.01. , eller med bemyndigande regeringen, får besluta om frisläppande av personliga sparkonton. Tidpunkten för detta måste anpassas till konjunkturutvecklingen. Med föreslagen konstruktion är hälften av sparkontot redan beskattat. Vid uttag föreslås därför följande beskattning, som bör vara statlig skatt: Att momshöjningen slår hårdast mot den som har minst resurser är tveklöst. Ett obligatoriskt sparande har en mer fördelningspolitiskt acceptabel profil. Det 2-procentiga obligatoriska sparandet ger ungefär samma köpkraftsindragning som en 2-procentig momshöjning men är fortfarande kontoinnehavarens personliga egendom. Det årliga löneavdraget för olika inkomstgrupper framgår av nedanstående tabell. Avdrag på bruttoinkomsten (kr./år) Totalt avdrag (kr./år) Den positiva fördelningspolitiska profilen förstärkts av de förslag som lägger om bibehållna mjölksubventioner och höjning av barnbidraget så att det återfår den köpkraft det hade 1987. Tillsammans innebär detta att resurssvaga grupper kommer att kompenseras för den föreslagna åtstramningen. Vi förutsätter att utskottet utarbetar nödvändig lagtext för införande av ett konjunkturanpassat obligatoriskt sparande enligt de riktlinjer som anges i motionen. Kreditmarknadens avreglering i kombination med samhällsekonomins utveckling och skattesystemets uppbyggnad har lett till att hushållssparande! sjunkit drastiskt medan hushållskrediterna ökat mycket kraftigt. Den privata konsumtionen väntas visserligen avta något under innevarande och . En del kreditrestriktioner har vidtagits. Slutligen kommer den redan inträffade upplåningen att medföra att hushållens kostnader för räntor och amorteringar verkar hämmande på viljan till ytterligare skuldsättning. Det finns dock ännu, inte minst på grund av vårt förord för ett obligatoriskt sparande, anledning att införa åtgärder för att åstadkomma en mer restriktiv kreditgivning och begränsa kreditexpansionen.