mot · GC02Jo750 · 1989-01-20 00:00:00 — Vår uppfattning är att målsättningen bör vara att skapa ett modernt, inomregionalt trafiknät med järnvägen som stomme. En vidareutveckling av det s.k. pågatågsnätet bör kunna svara för en betydande del av den inomregionala pendlingstrafiken. För att kunna åstadkomma ett effektivt inomregionalt trafiksystem bör en huvudman skapas för läns- och tätortstrafiken i . I samband med omorganiseringen av SJ och länshuvudmännens övertagande av vissa delar av bannätet bör bli den huvudman som svarar för hela länstrafiken inom länet. Med tanke på den förväntade expansion och utveckling som storstadsregionen kan väntas få de närmaste decennierna är ur inte minst miljösynpunkten utbyggnad av ett effektivt kommunikationssystem viktigt. En utbyggnad av ett miljövänligt kommunikationssystem i storstadsregionen måste därför vara av riksintresse. I likhet med vad som skett för länstrafiken i bör särskilt statsbidrag utgå för utbyggnad av länstrafiken i . Flygets miljöpåverkan måste minska I en nyligen genomförd undersökning av väg- och trafikinstitutet (VTI) visas att av alla transportmedel avger flyget mest avgaser och drar mest energi per personkilometer. Framför allt är det ämnena kolväten och koloxid som är betydande från flyget. Ett annat växande problem är de kväveavrinningar ut i vattendragen och markerna som åstadkommes genom ämnet urea, som används för att smälta isen på flygbanorna . På sprids ca urea för att smälta isen på flygbanan. Denna mängd motsvarar ca bundet kväve. Resultatet blir betydande kväveutlakningar i vattendrag och marker. Ämnet urea har visat sig bidra till en betydande kväveavrinning till de runtomliggande sjöarna. Vidare används på flygplatsen i ca glykol för avisning av flygplanen. Även på detta område är det viktigt att åtgärder vidtas för att minimera eller helt eliminera utsläppen. En fast anläggning för avisning av flygplan bör därför byggas på . har ett av världens bästa och mest effektiva åkerjordar. Istället för att se jordbruk i rådande livsmedelssituation som en överskottsproducent kan jordbruket som bransch aktivt medverka till att lösa miljöproblemen inom andra områden i samhället. Genom att leverera bl a råvaror för drivmedelsproduktion i form av energigrödor och råvara till kemiska, biotekniska och medicinska industrin så kan jordbruket göras till en offensiv del i det framtida skånska näringslivet. Det gäller framför allt biobränslen och vegetabiliska oljor som kan bidra till ett minskat beroende av olja och kol. Nya grödor som med ny teknik kan användas för nya ändamål kan få stor betydelse för industrisamhällets försörjning av råvaror. Vi anser därför att en handlingsplan för en stor satsning på alternativa grödor och till alternativ användning av nuvarande grödor för exempelvis energioch industriändamål bör komma till stånd. har i krävt att inhemska bränslen som etanol ska skattebefrias. Riskerna med förekomsten av olika miljöskadliga och hälsovådliga ämnen i vårt dricksvatten måste bättre uppmärksammas än . Vattnet är vårt viktigaste livsmedel. Framförallt gäller detta riskerna med för höga halter av nitrater, tungmetaller och rester av bekämpningsmedel i vårt brunn- och grundvatten. Även det dricksvatten vi hämtar från våra insjöar har i vissa fall visat sig otjänligt. Vatten från med både Ringsjö- och Bolmenvatten har visat sig otjänligt för bevattning av grönsaker. Orsakerna till detta är ännu okända. har här ett speciellt ansvar. Omfattande utredning måste ske. Forskningen och kunskapen om vårt dricksvatten måste öka. Målsättningen måste vara att dricksvatten vid tappstället ska kunna kvalitetsgaranteras och VDN-deklareras. - viktigt för den framtida energiförsörjningen I samband med avvecklingen av kärnkraften föreslår i sin förnyelseplan en kraftigt ökad satsning på de miljövänliga energikällorna och då framför allt biobränslena. säger bestämt nej till ökad användning av de fossila bränslena olja och kol som ersättning för kärnkraften. energipolitiska proposition som låg till grund för satsningen på det nuvarande kärnkraftsprogrammet bedömdes det totala energibehovet 1985 uppgå till . bedömningar som redovisats av det totala energibehovet har i likhet med ovannämnda prognoser kraftigt överskattats. Den totala slutliga energianvändningen i det svenska samhället var . Det är framför allt oljeanvändningen som kraftigt minskat. se med 1979 har oljeanvändningen minskat i det svenska samhället med , vilket är dubbelt så mycket energi som vi får från de tolv kärnkraftverken. Även elanvändningen har ökat betydligt långsammare än vad som förutsågs . Skillnaden mellan prognos och faktisk utveckling är över - dvs lika mycket som våra nuvarande kärnkraftsreaktorer producerar. Med framför allt fortsatta satsningar på hushållning och effektivare energianvändning, energisparande genom ny teknik såsom varvtalsreglering inom industrin och värmeåtervinning inom bostadssektorn är en realistisk bedömning att den slutliga energianvändningen framåt kommer att plana ut vid en nivå på ca . Av denna kan elvanvändningen beräknas uppgå till ca . I förnyelseplan skulle den slutliga energianvändningen fram uppgå till . Den fördelas enligt följande: Elström producerat av vattenkraft, vindkraft, mottryck med kraftvärme och solceller . Bränslen såsom biobränslen, solenergi, gas och olja , drivmedel - olja, etanol och vätgas . I förnyelseplan för det svenska energisystemet skall elanvändningen för uppvärmning minimeras. Fram ska den ha minskat med . Bl a ska installation av direktverkande el i nyproducerade bostäder och lokaler upphöra. föreslår inrättandet av en energins utvecklingsfond som skall ställa bidrag till förfogande för att stimulera effektivare energianvändning. Denna kompletteras med avdragsrätt för småhusägare och bostadsrättsinnehavare som investerar i energisparande. Inhemska bränslen såsom biobränslen och vegetabiliska drivmedel ska svara för en betydande del av den svenska energibalansen. Trots de senaste årens låga oljepriser och den socialdemokratiska regeringens underlåtenhet att fullfölja satsningen på inhemska bränslen måste biobränslena komma att spela en viktig roll i det framtida energiförsörjningssystemet. Skogsråvaran är det viktigaste inhemska bränslet som snabbast kan ersätta oljan och som dessutom redan tagit en betydande del av värmemarknaden. Den totala biobränsleanvändningen är över eller motsvarande hela kärnkraftsprogrammet. Huvuddelen av biobränsleanvändningen sker inom industrin. Andra inhemska bränslen som under de närmaste decennierna kan få betydelse för energianvändningen är t ex halm och olika typer av energigrödor inom jordbruket. Trädbränsle är ett annat biobränsle som i förhållande till sin tillgänglighet utnyttjas till en mycket liten del. Huvuddelen av det trädbränsle som lämnas efter avverkning av timmer och massaved samt röjningsvirke och övrigt trädavfall och som ej duger som industriell råvara men är användbart som biobränsle beräknas uppgå till ca. Detta tillskott motsvarar lika mycket energi som 7 av våra kärnkraftverk producerar. Ytterligare biobränslen är biogas som produceras från organisk substans i form av ved, flis, gräs, avfall, gödsel etc. Andra energikällor är solenergi och s k solceller. Vindkraften bedöms kunna bidraga med . Framförallt bör satsningen framöver ske på mindre vindkraftverk i storleksordningen mellan 50 och 300 kW. Biobränslenas ökade betydelse både ur energiförsörjningssynpunktoch miljösynpunkt bör innebära en ökad användning av den skånska åkermarken för energiproduktion. vill i sin fömyelseplan för vårt energisystem satsa på den effektiva kraftvärmen (produktion av både el och värme) och kan därför för den bränslebaserade elproduktionen som behöver byggas i samband med kärnkraftsavvecklingen använda inhemska förnybara bränslen. En satsning på kraftvärme kräver inte nödvändigtvis omfattande utbyggnad av fjärrvärmenät. Genom att bl.a. utnyttja modern teknik för förgasning av biobränslen kan el och värme samproduceras även i mycket små anläggningar. Jämfört med den kolkondens som kraftindustrin vill använda som enda alternativ innebär alternativ ca mindre kolanvändning , vilket innebär kraftigt minskade utsläpp. Vi vill därför i en aktiv miljöpolitik för länet eftersträva att varje kommun inom länet i sina kommunala energiplaner fram planerar för en kraftig satsning på småskaliga kraftvärmeverk baserade på inhemska förnybara bränslen. Vid sidan om naturgasen som förväntas ge ett bidrag på ca i den totala energibalansen bör målet vara att de biobränslebaserade kraftvärmeverken skall spela den viktigaste rollen i de kommunala energiförsörjningssystemen . En viktig del i förnyelsen av energisystemen är en satsning på alternativa drivmedel för att därmed försöka minska användningen av fossila oljeprodukter av såväl ekonomiska som miljö- och sysselsättningsskäl. Här spelar framför allt de vegetabiliska bränslena en central roll. En rad undersökningar och försök visar att en inblandning av etanol i bensinen ger betydande positiva miljöeffekter. En 5-procentig etanolinbiandning beräknas minska utsläppen i luften med . Det innebär att en etanolinbiandning i denna omfattning gör ungefär lika mycket för miljön som katalytisk avgasrening. Med utgångspunkt från kostnaderna för katalytisk avgasrening kan etanolens miljövärde vid en 5-procentig inblandning beräknas till ca 1:70 litern. Detta innebär självfallet att en kombination av katalytisk avgasrening och låginblandning av etanol skapar ännu bättre förhållande ur miljösynpunkt. Användningen av ren etanol framförallt som dieselersättning speciellt för bussar i tätortstrafik - kan betyda avgörande miljöförbättring. Den totala driftskostnaden för bussar är f.n. ca. per vagnmil vid dieseldrift. Med enbart etanol som drivmedel ökar med nuvarande skatter och priser kostnaden med per vagnmil. Beräkningar visar att de samhällsekonomiska miljöbesparingarna med etanolalternativet i stadstrafik motsvarar ca per vagnmil. Vid ett slopande av etanolskatten, som f.n. är , som länge krävt, blir de ekonomiska vinsterna än större. Rapsolja är ett annat intressant alternativt drivmedel som redan vid försök har visat sig vara en effektiv motorolja. Miljövänliga bussar i länets tätorter Enligt vår uppfattning måste de vegetabiliska bränslena i ett nytt energisystem få spela en framträdande roll. I en medveten energipolitik, där de inhemska miljövänliga bränslena skattemässigt favoriseras, är det redan tekniskt möjligt att i full skala satsa på inhemska bränslen. Inhemsk produktion av biobränslen som etanol ger även andra positiva effekter såsom ökad försörjningstrygghet, ökad sysselsättning och ett bättre utnyttjande av tillgänglig . I samband med samordningen av länstrafiken måste målsättningen också vara att åstadkomma en gemensam fordons- och trafikpolitik avseende såväl den landsvägsbaserade länstrafiken som den kommunala kollektivtrafiken med hänsyn till miljöaspekterna. I en sådan samordnad trafik- och miljöpolitik för måste den nya vagnpark, som tas i anspråk i såväl den kommunala kollektivtrafiken som den länsbaserade busstrafiken innebära en övergång till i första hand fordon som drivs med inhemska, miljövänliga drivmedel. Ett förverkligande av en sådan målsättning skulle innebära ett effektivt bidrag till minskningen av kväveoxidutsläpp i länets tätorter. en framtida viktig energiproducent Med en förändring av den svenska energipolitiken i linje med förnyelseplan, kommer att vara en större energiproducent än vad som är fallet. Trots avvecklingen av de båda som f.n. producerar ca kommer länet i energibalans att till det totala energisystemet fram tillföra ca . Ökningen kommer framför allt att ske på bränsle- och drivmedelssidan. Förutom detta tillskott tillkommer sedan utbyggnaden av naturgasen som i energiplan fram beräknas tillföra ca . Elproduktionens minskade betydelse på värmemarknaden gör att biobränslenas roll kommer att öka. Framför allt kan komma att spela en betydande roll för odling av energigrödor för vegetabiliska drivmedel såsom etanol. Energigrödor i länet för drivmedel och oljor kan beräknas komma att svara för ca . Övriga biobränslen för och vindkraft och solenergi för ca . Miljövänliga produkter blir en lönsam affär Det omedelbara sambandet mellan ökad miljöhänsyn och ekonomisk tillväxt måste genomsyra såväl den ekonomiska politiken som miljöpolitiken inom alla områden. En förutsättning för en fortsatt ekonomisk och materiell välfärdsutveckling är att miljöfrågorna ges högsta prioritet. Insikten och kunskapen har ökat om miljöförstöringens negativa påverkan på luften vi andas, vattnet vi dricker, havet vi badar i, skogsdöden som innebär miljonförluster för skogsindustrin, förlust av värdefulla naturvärden eller innehållet i den mat vi äter. Allmänhetens ökade krav på kvalitet gäller också på miljöområdet. Ett ökat konsumentkrav kommer inte att acceptera varor eller tjänster som föranlett eller kommer att föranleda en ökad miljöförstöring. Kraftfulla insatser krävs på teknikområdet för att komma till rätta med miljöproblemen inom skilda områden. Inom detta område har forskning och näringsliv en stor utmaning. I en miljöbaserad marknadsekonomi kommer produktionsprocesser, som tar hänsyn till hela produktionscykeln, att vara mest framgångsrika. Förutom effektivare miljöskyddslagstiftning och användandet av miljöavgifter bör även från samhällets sida övervägas åtgärder som stimulerar näringslivet att investera i miljön. En sådan åtgärd är att pröva införandet av s k miljösponsring för näringslivet. Det innebär att företag som för sin egen verksamhet eller till andra miljöinsatser i samhället avsätter vinstmedel, skall få göra detta skattefritt. Försök med detta bör på försök prövas i . Med och geografiska läge, tillgången till betydande forskningsresurser och ett framgångsrikt, framtidsinriktat näringsliv har länet vid sidan av sina miljöproblem betydande förutsättningar och möjligheter att bli en spjutspets i utvecklingen av ny miljövänlig teknik. I likhet med forskarbyn skulle näringsliv, banker och myndigheter tillsammans skapa ett miljötekniskt centrum i och med möjligheter att kunna bli ett utvecklingscentrum för att komma till rätta med miljöproblemen såväl inom landet som ute i . bör i en sådan satsning bli världens första internationella miljöuniversitet. Mot bakgrund av de nödvändiga åtgärder som här redovisats för att komma till rätta med miljöproblemen i måste miljömyndigheten vid ges kraftigt ökade resurser för att kunna fungera som en effektiv rådgivnings-, tillstånds-, tillsyns- och kontrollmyndighet. Rollfördelningen mellan de olika miljömyndigheterna koncessionsnämnd, naturvårdsverk, länsstyrelse och hälsovårdsnämnderna måste bättre klargöras. Utifrån vad som här anförts föreslås ett handlingsprogram för miljöförbättrande åtgärder i som kan sammanfattas enligt följande: att blir ett miljöskyddsområde att skärpta svavelkrav vid förbränning av andra bränslen än olja införs i länet att de totala svaveldioxidutsläppen i länet minskas från nuvarande till att kväveoxidutsläppen i länet minskas från nuvarande nivå på till att freon förbjuds och att en importavgift införs att konsekvensanalyser genomförs av för alla nya anläggningar inom länet som kan bidra till nya miljöutsläpp. Det kan gälla såväl förbränningsanläggningar som industrianläggningar att skatter och avgifter på drivmedel utformas på att sätt som gynnar kollektivtrafiken och användningen av miljövänliga fordon att användningen av naturgas utvecklas och att den fram skall svara för att vindkraft, spillvärme, industrins mottryckskraft och biobränslen framför allt i kraftvärmeverk får en ökad roll i den totala energibalansen att minst en fullskaleanläggning för etanolproduktion etableras till att konsekvensanalyser av befintliga tillståndsprövade anläggningar inom länet blir föremål för omprövning och åsätta nya gränsvärden att inventering och konsekvensanalyser sker av anläggningar som saknar tillstånd enligt miljöskyddslagen eller enbart utgjorts av s k anmälningsärenden att regionalt system för övervakning av luftkvaliteten byggs ut i länet att kommunernas trafikplaneringsprogram för orter med mer än 15 000 invånare blir föremål för prövning för att begränsa bilavgaserna att kollektivtrafiken i länet byggs ut och moderniseras att i samband med det förändrade huvudmannaskapet för det regionala järnvägsbannätet en gemensam huvudman för kollektivtrafiken i skapas att statsbidrag utgår för en rejäl satsning på kollektivtrafiken i regionen i likhet med vad som gjorts för att blir huvudman för kollektivtrafiken i länet att en fast Öresundsförbindelse utformas som en borrad tunnel i KM-leden för spårbunden trafik - en satsning som bör integreras med det europeiska trafiksystem som byggs i där den s k ingår att hastighetsövervakningen skärps på länets riks- och länsvägar att en bättre samordning sker när det gäller att planera, bygga ut och driva kollektivtrafiken mellan de båda att i kommunernas energiplaner miljövänligare energislag såsom vindkraft och biobränslen får en utökad roll. Framför allt gäller det biobränslenas roll i utbyggnaden av kommunala kraftvärmeverk och satsningen på nya drivmedel att kollektivtrafiken i tätorterna i länet successivt övergår till miljövänligare fordon. Nya bussar som upphandlas bör drivas med vegetabiliska bränslen eller andra miljövänliga drivmedel att kommunala energiverk driver en taxepolitik som stimulerar användningen av miljövänligare teknik att inventering sker av hanteringen inom industri av kemikalier, lösningsmedel och färger att tar initiativ till en för att komma till rätta med miljöproblemen i att ett Östersjölaboratorium inrättas att alla större reningsverk i länet skall uppnå reduktion av organisk substans och fosfor att mindre reningsverk skall uppnå reduktion att särskild kvävereduktion införs vid alla reningsverk i länet så att 75-procentig reduktion kan ske att reningsverkens utsläpp av miljöfrämmande ämnen och tungmetaller minskas kraftigt att till reningsverken inte tillföra sådant industriellt avloppsvatten som inte är behandlingsbart i verken att utsläpp av närsalter såsom fosfor från de oorganisk-kemiska industrierna utmed minimeras att motsvarande reningskrav som ställs på de kommunala verken också ställs på industrins avloppsvattenutsläpp att användningen av bekämpningsmedel minimeras att kontroll av bekämpningsmedelsrester i avloppsvatten och grundvatten kontinuerligt genomförs att iordbrukets växtnäringsläckage halveras till 1995 att avfallsproblemen uppmärksammas redan i produktionsprocessen att ren granplantering minimeras och bland- och lövskogsplantering ökar att avfallsanläggningar i länet uppfyller högt ställda krav på miljösäkerhet att källsortering införs i samtliga avfallsanläggningar att naturvårdsenhet ges kraftigt ökade resurser både avseende kontroll och tillsyn som rådgivning och förebyggande åtgärder, samt att öppna hearings ordnas av naturvårdsenhet i samband med tillståndsgivning för större utsläppskällor inom länet med berörda myndigheter och tillståndssökande att inrättas som världens första internationella miljöuniversitet att marinbiologisk forskning upprätthålls i och ett Östersjölaboratorium inrättas vid den skånska sydkusten Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om såväl behovet av en ny inriktning av energi- och miljöpolitiken som åtgärder på energi- och miljöområdet för att förbättra naturmiljön i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att bör förklaras som särskilt föroreningskänsligt område i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag om en handlingsplan för miljöförbättrande åtgärder i enlighet med vad som anförs i motionen, [att till för /90 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. förhöjt förslagsanslag om totalt 1 258 156 000 för miljöfrämjande åtgärder i i enlighet med vad som anförts i motionen.1] () () 1 1988/89 :Bo305