mot · GD02Fi18 · 1989-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse berör inte de stora förändringar som sker i och på vilket sätt dessa kan påverka svensk ekonomi . Ländernas ekonomi är körd i botten. Industrierna producerar under förhållanden som är långt värre än i de flesta västländer. Miljöförstöringen är förfärande. Svenskt miljökunnande får en chans Av politiska och ekonomiska skäl har den svenska industrin sedan kriget vänt sig nästan helt till västekonomierna. Med den nya vändningen kommer vi att få möjligheter att öppna marknader åt öst. Den allvarliga och närmast katastrofala miljösituationen medför att svenskt miljökunnande nu kommer att få goda möjligheter. De chanserna får vi inte försitta vare sig av solidaritetsskäl eller av egoistiska skäl. Svenska livsmedel produceras under förhållandevis gynnsamma omständigheter och är därför mindre gifttyngda än de som produceras i våra östliga grannländer. Vi måste också kunna påräkna export av goda livsmedel. Förändringarna i öst kan bli en framtida konjunkturöverbryggare för svensk ekonomi. Förutsatt att vi har de rätta produkterna och skapliga villkor. Ekonomierna i öst är risiga. Det kommer att erfordras olika former av genomtänkta exportkrediter. Det är viktigt att vi inte medverkar till att föra över vår miljöförödande konsumtionsstandard till våra grannländer. Vi måste nu själva börja det svåra arbetet att minska vår skadliga konsumtion för att visa vägen. De pågående och framgångsrika förhandlingarna i om neddragning av de konventionella styrkorna i måste komma att påverka de svenska rustningsansträngningarna. Den vanliga hotbilden har radikalt förändrats. Vårt stora rustningsbehov kommer att minska. Vi får en rejäl förändring av den svenska ekonomin. Stora penningmedel kan lossgöras för en bred satsning på att miljöanpassa svensk industri och det svenska transportsystemet. Ett nytt växer fram Förändringarna i är fantastiskt glädjande. Människor får de möjligheter som vi anser vara naturliga inslag i ett samhälle. Omdaningen av de östliga ekonomierna kommer att verka som en förändringskraft i vår ensidiga satsning på EG. har möjligheter att också på det ekonomiska planet verka för ett öppet och demokratiskt från till , från till . Arbetet med EG-anpassningen bedrivs med stor skyndsamhet. ser vi inte att regeringen betraktar EG-frågan i ljuset av det som händer i . Att inte beakta de frågor som ställs om den europeiska framtiden innebär att vi låser oss till en del av - den västeuropeiska ekonomiska gemenskapen. Varför inte arbeta för ett demokratiskt mångfaldigt baserat på delarnas möjligheter och fördelar? Varför välja ett liv bakom EG:s murar när vi kan välja den europeiska friheten? Det är den europeiska utmaningen, Le défi européen". Varför inte anta den! En ekologiskt rimlig beskattning för välbefinnande och social rättvisa de gröna har föreslagit: - 1. skatter och avgifter som har till syfte att dämpa konsumtionsivern och 26 att stoppa den galopperande miljöförstöringen. Det är de grönas åsikt att regeringens skrivelse 1989/90:53 ger en skev bild av den ekonomiska utvecklingen . Orsaken är dels att skrivelsen inte tar upp de fundamentala problemen i ekonomin, de som hänger ihop med pågående ekologiska katastrofer, medborgarnas välbefinnande, social rättvisa, det nya skattesystemets konsekvenser, dels att skrivelsen inte behandlar den pågående utvecklingen i , Europafrågan i sin helhet samt det pågående nedrustningsarbetet och hur allt detta påverkar ekonomi . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att av regeringen begär en ny skrivelse med bedömningar av den ekonomiska utvecklingen , 1990 och 1991 och att regeringen då tar hänsyn till vad i motionen anförts bl.a. om betydelsen av de pågående ekologiska störningarna, medborgarnas välbefinnande, social rättvisa samt de snabba och stora förändringarna i och det pågående nedrustningsarbetet. - 2. en ekonomisk politik som skall minska skatterna på mänskligt arbete och öka dem på icke förnybar energi, - 3. en ekonomisk politik som ger oss möjlighet att minska arbetstiden, - 4. en ekonomisk politik som gynnar dem med lägre inkomster på bekostnad av dem med högre inkomster, - 5. en ekonomisk politik som verkar solidarisk för människor i , - 6. en ekonomisk politik som öppnar oss för hela . Allt detta och mycket mera har de gröna redovisat i motioner under det gångna och i de utredningar där partiets representanter har medverkat. Partiet kommer att redovisa dem på nytt i en nu aktuell skattemotion, under den allmänna motionstiden och under det pågående . Problemet med den nuvarande ekonomiska politiken är att den har en så snäv och begränsad målsättning. Livet mäts och värderas i ekonomiska termer. Ekonomisk tillväxt utan hänsyn till innehåll och långsiktiga konsekvenser är samhällsmålet. Andra sidor av samhällslivet tvingas underordna sig kravet på ekonomisk tillväxt. Den officiella politiken tar inte upp medborgarnas välbefinnande som ett väsentligt samhällsmål. Med utgångspunkt från tankar kring vårt välbefinnande kan ekonomin användas som ett medel att nå välbefinnande. Social rättvisa som samhällsmål har kommit bort efter socialdemokraternas skatteuppgörelse med folkpartisterna. () () gotab 99369, 1989