ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02U598 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U598 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och beskattningen Också skatterna skall enligt EG harmoniseras, vilket är helt logiskt. Det kommer inte vid EG-anpassning bli möjligt för att självständigt besluta om skatter - en av de mest urgamla rättigheter den svenska har. I själva verket pågår redan en EG-anpassning av hela skattesystemet. Exempel härpå är den planerade inkomstskattereformen, diskussionerna om differentierad moms och frågan om förvandling av energiskatterna till moms. Det kan finnas enskildheter i detta som ur grön synvinkel vore en förbättring, framförallt en differentierad moms med lägre moms på livsmedel. Andra moment är direkt oacceptabla, t. ex. förvandling av energiskatten till moms. Dessutom kan kostnaderna bli betydande: SVERIGE SKULLE FÖRLORA 40 MILJARDER genom EG-harmonisering av indirekta skatter, rapporterar 4/88. Men poängen är att det inte handlar om en fri politisk debatt om vilka skatter vi i anser bäst, utan om en anpassning till ett system som EG bestämt att man anser bäst. Hur skall det t. ex. vara möjligt att - som de gröna vill - införa punktskatter på viss lyxkonsumtion om det inte också finns i EG? Hur skall alkoholbeskattningen kunna behållas? Hur skall momsen kunna differentieras så som riksdag vill, inte som vill? Skatteprofessorn hävdar att EG styr våra skatter redan nu (Affärsvärlden 23/11 -88). Liksom så många andra tar han det som ödesgivet att det måste vara så och att EG-anpassning därför är det enda möjliga. är väl medvetet om att lever i en internationaliserad ekonomi och att vi starkt påverkas av omvärlden. Men den enda logiska slutsatsen är inte att vi därför måste underkasta oss och helt uppge svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskatta. Man kan också dra slutsatsen att det håller på att gå för långt, att det är dags att stärka det svenska självstyret när det gäller beskattningen (och vissa fall också den regionala och lokala beskattningsrätten). Vi anser att måste ge regeringen till känna att en självständig svensk beskattningsrätt icke får förhandlas bort. måste behålla sin fulla rätt att besluta om de skatter den finner förenligt med svenska folkets intressen. 1988/89 U598 Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får leda till försvagning av svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskatta. Per () ()
mot · GC02U599 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U599 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och bostadspolitiken EG:s inre marknad betyder att konkurrensen inom byggbranschen okar. En och annan tror att detta skall leda till pressade kostnader, vilket i vissa fall är tänkbart. Om det leder till lägre hyror är däremot osäkert. , andre ordförande i , har varnat för att kvaliteten kan bli sämre: 1 är det vanligt att hyresgästen flyttar in i ett skal och själva får köpa all köksinredning. Då blir det givetvis billigare att bygga men i stället vältras kostnaderna över på hyresgästerna (12/88). HSB-chefen säger: 1 betraktas bostäder som riskobjekt som kan gå i konkurs precis som vilka andra projekt som helst. Det är uppenbart att en EG-harmonisering av bostadspolitik och byggande riskerar att göra slut på den sociala bostadspolitiken. Därför bör uttala att EG-anpassning av principerna för den sociala bostadspolitiken inte kan komma i fråga. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får leda till att principerna för den sociala bostadspolitiken kommer i kläm.
mot · GC02U600 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U600 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och vapenhandeln 8 55: I samband med att gränskontrollerna avskaffas kommer förslag att framläggas om harmonisering av vapenlagstiftningen. Enligt ett uttalande av EG-kommissarien vid en måste den inre marknaden också gälla försvaret. (1988:11.) har på direkt fråga från danska EG-motståndare i vägrat ta avstånd från tanken på EG som vapensmedja (1988:15 EG en egen vapensmedja). I SNVs genomgång av olika regler för gränskontroll som kan beröras av EG-anpassning finns också krigsmateriellagstiftningen nämnd. Via hävdar krigsmaterielinspektören att vapenexporten är undantagen från anpassningen till EG. kunde dock meddela att Europé may open up to single arms märket (9/1188). Det handlar om en aktionsplan som utarbetats av NATO-staternas försvarsministrar inom den s. k. , och den hånger väl ihop med förslag på EG-kommissionsnivå om att utsträcka den inre marknadens regler till att gälla också vapenområdet. Därför är det nog nödvändigt att i särskilt beslut gör undantag för krigsmaterielhandel och vapenlagstiftning från EG-anpassningen. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att alla former av vapenhandel och vapenlagstiftning skall vara undantagna från EG-anpassning.
mot · GC02U601 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U601 av m. fl. (mp) EG-anpassningen och TV Enligt skall det finnas rätt att sända radio och TV över hela EG-området. Det gör att enhetliga regler om reklam i radio och TV blir nödvändiga, hävdar EG-vännen (i och s. 24). I varje skall enligt ett kommissionsförslag av programtiden ägnas reklam, som också skall tillåtas bryta av mitt i programmen. Dessutom skall av sändningstiden komma från andra . 1 ville direktivet betyde en kraftig nedprioritering af programsamarbejdet med den andre nordiske lande. (i Fremtiden på skaermen, ur en debattskrift av danska Specialarbejderforbundet, Bedre TV og radio - men for hvem? Visserligen utsätts redan för en sorts teknologiskt tvång som får en del att helt kapitulera inför TV-reklamen. Men de gröna håller stånd eftersom köpuppmanande reklam av den typ som särskilt förekommer i TV har lägst informationsinnehåll, men ofta lockar till den mest resursslösande och miljöförstörande konsumtionen. Vi ska inte här genomföra vår argumentation i sig mot TV-reklam, bara konstatera att det trots allt är skillnad på en teknologisk realitet och tvingande regler om att tillåta TV-reklam inom ramen för EG-anpassning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att EG-anpassning inte får spela någon roll för beslutsprocessen kring eventuell TV-reklam, 2. att EG-anpassningen inte får leda till inskränkningar beträffande nordiskt innehåll i TV-programmen
mot · GC02U602 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U602 av m. fl. (mp) och Inom EG avgörs politiska frågor ofta av . Inte minst gäller detta tvister om ifall miljö- konsument- och andra regler skall betraktas som handelshinder eller ej, vilket är avgörande för i vilken mån enskilda länder har rätt att behålla särregler. I sitt tal krävde Jaqcues Delors att EFTA-länder som vill anpassa sig till EG måste underkasta sig beslut. har också statssekreterare sagt att på något sätt måste godta jurisdiktion. Att göra det vore något helt annat än att godta Internationell skiljedom (t.ex. av i ) eller internationell inblandning beträffande enskilda människors rättigheter (av kommission för mänskliga rättigheter) - vilket bådadera ur grön synvinkel är uttryck för positivt internationellt medmänskligt ansvar över gränserna. Att acceptera jurisdiktion vore som att låta t.ex. eller den västtyska författningsdomstolen i bestämma om den svenska regler är acceptabla! Utan medlemskap som delstat i EG-unionen kan givetvis inte på något sätt godta jurisdiktion över svenska politiska beslut. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uttalar att inte kommer att låta svenska regering-, riksdags- eller myndighetsbeslut ställas under jurisdiktion. Per () () 1988/89 U602- 611 1 1988/89.
mot · GC02U603 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U603 av m. fl. (mp) Upplösning av Rådet för Europafrågor EG-anpassningen leds av 18 män och 2 kvinnor i Rådet för Europafrågor, vari näringslivsintressena är överväldigande väl företrädda genom 9 personer. Hur ekologiska, sociala, mänskliga och samhälleliga synpunkter och intressen företräds i EG-arbetet är däremot oklart. I brev av till statsminister 18/3 1988 heter det: Vi utgår ifrån att alla frågor och aspekter rörande förhållande till EG kan tas upp i rådet. Vi anser att rådets överläggningar skall vara förtroliga... I en promemoria har EG-förhandlare anslutit sig till synpunkter på Rådets arbetssätt: Det ligger i sakens natur att alla frågor som rör förhållande till det västeuropeiska integrationsarbetet skall kunna tas upp till diskussion i rådet. Rådets överläggningar skall vara förtroliga... De anteckningar som görs av rådets sekreterare och den korrespondens som sker från och till rådet har hemligstämplats. Därmed undandras verksamheten i ett organ av väsentlig betydelse för svensk samhällsutveckling den annars gällande offentlighetsprincipen. Hela uppbyggnaden av EG-anpassningens administration strider mot demokratiska principer. Vi anser att Rådet för Europafrågor skall avskaffas. I stället skall - så länge EG-anpassning pågår - EG-anpassningen följas av en med företrädare för samtliga riksdagspartier plus alla de folkrörelser som berörs av det som sker. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att Rådet för Europafrågor upplöses och ersätts av en med företrädare för samtliga riksdagspartier samt folkrörelser som berörs av EG-anpassningen.
mot · GC02U604 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 988/89:U604 av m. fl. (mp) Återkallande av det s. k. EG-direktivet I kommittédirektiv 1988:43 åläggs alla kommittéer och särskilda utredare att beakta EG-aspekten i sin utredningsverksamhet. Bland annat skall alla förslag jämföras med motsvarande EG-regler och varje förslag till svensk regel av annat slag än EG:s skall åtföljas av särskild motivering. I praktiken kan detta betyda att utredningar och kommittéer förhindras att förutsättningslöst pröva de frågor de har att utreda; deras arbete kan också komma att fördröjas på ett för svenskt samhällsliv menligt sätt (ett aktuellt exempel är frågan om insiderlagstiftning, där en fördröjning öppet motiveras med behovet av EG-anpassning). EG-direktivet uppfattas som styrande inte enbart av kommittéer och utredningar, utan också av statliga verk och myndigheter. Inom många verk och myndigheter pågår utredningar om EG-anpassning av resp. regelverk. Om denna översyn endast sker i syfte att åstadkomma EG-anpassning och inte skulle ha ansetts behövlig enbart för att främja resp. verks eller myndighets lagfästa uppdrag kan ifrågasättas om EG-direktivet är förenligt med regeringsformens regler för regeringsarbetets mål och medel. de gröna har anmält detta till för granskning. Här yrkar vi på att EG-direktivet återkallas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att kommittédirektiv 1988:43 återkallas. Per () () 1* 1988/89.
mot · GC02U605 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U605 av m. fl. Remissbehandling av pågående EG-kartläggningar Regeringens EG-proposition föregicks icke av utredning, ej heller av remissomgång. Berörda myndigheter har först i efterhand fått i uppdrag att pröva konsekvenserna av en EG-harmonisering. Detta gäller t.ex. , kemikalieinspektionen, , livsmedelsverket, arbetarskyddssty reisen. Folkrörelserna och andra företrädare för enskilda fick ingen möjlighet att ge sina synpunkter före regeringens och beslut om EG-anpassningen. Ett minimikrav är att de får en chans att göra det nu i efterhand. Inom pågår en lång rad kartläggningar av EG-anpassningens praktiska konsekvenser. Dessa kartläggningars resultat måste sammanställas och skickas på remiss till folkrörelser enligt beprövad svensk beslutsordning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att de kartläggningar och utredningar enligt EG-anpassningen som pågår inom statliga myndigheter och verk skall sammanställas och skickas ut på remiss till berörda folkrörelser.
mot · GC02U606 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U606 av och andre vice talman (båda fp) Samordnade europeiska miljökrav på lastfordon, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T251 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om svenskt initiativ till samordnade europeiska miljöoch trafiksäkerhetskrav för lastfordon.
mot · GC02U607 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U607 av m. fl. Svenska företags verksamhet i Då handelsförbudslagen trädde i kraft trodde många att de svenska investeringarna skulle dras tillbaka eller i vart fall begränsas. Också signaler från näringslivet tydde på detta. Men de flesta företagen har inte brytt sig om den starka opinion både i och i som krävt att förbindelserna skulle upphöra eller i vart fall starkt minska. t.o.m. ökar de svenska Sydafrikaföretagen sitt engagemang i . Eller som regeringen i sin skrivelse till 1988/89:64 konstaterar: ...Av kommerskollegiets redovisning framgår bl.a. att företagens omsättning ökat liksom antalet anställda. Detta är faktorer som rimmar illa med de långtgående sanktionsåtgärder som vi vidtagit mot och som bl.a. innefattar förbud mot investeringar, tekniköverföring och handel.... har stiftat en rad lagar vars syfte är att minimera de svenska företagens roll i . I stället expanderar de svenska sydafrikaföretagen. Regeringen beslutade 19880815 att föreslå att får ökade befogenheter i övervakningen av lagen om förbud mot handel med och . I samband med beslutet meddelade UD:s handelsavdelning att också kommer att få ökade resurser för att effektivt kunna övervaka handelsförbudets tillämpning. Detta stämde väl överens med uppfattningen att en ineffektiv lag internationellt är en belastning då det gäller att uppnå internationella bindande sanktioner mot Pretoriaregimen. har genom att gå i spetsen med eget handelsförbud tagit på sig en nyckelroll i det internationella samordningsarbetet. Att i detta läge inte genomföra en effektiv kontroll i det egna landet kan motverka syftet med lagstiftningen. Med årets budgetproposition 1988/89:100 står det klart att några ökade resurser till övervakningen av handelsförbudets tillämpning icke har givits. På tullen ser man ingen reell möjlighet att kunna skärpa den otillräckliga bevakningen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skärpta åtgärder mot svenska företags investeringar och engagemang i , att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om förstärkta resurser till övervakning av U607 handelsförbudets tillämpning1]. () () () () () () 1 1988/89:Sk693
mot · GC02U608 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U608 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:N368 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om riksdagsbeslutet som säger att alla departement utom för det västeuropeiska integrationsarbetet. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02U609 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:U609 av m. fl. (m) EG och Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:A483 hemställs att uttalar sig för att bör eftersträva ett deltagande i EG:s utbildningsprogram och fria arbetsmarknad. () () () () () ()
mot · GC02U610 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:U610 Sydöstra miljösamarbete med öststater Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:A488 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om sydöstra miljövårdssamarbete med öststater.
mot · GC02U611 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:U611 av och (båda fp) Bilaterala lösningar av miljöproblemen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T716 hemställs att begär att regeringen upptar förhandlingar med den norska regeringen i syfte att bilateralt lösa de ytterst svåra miljöstörningarna inom .
mot · GC02Ub201 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub201 av och (båda c) De interkommunala ersättningarna på skolområdet Vissa kurser och utbildningar inom gymnasieskolan är på grund av utrustnings- och lokalfrågor mycket dyra för skolkommunen. Det är därför nödvändigt att en skolkommun som tar på sig ansvaret för det slag av kurser kan kompensera sig för alltför stora merkostnader. Det är viktigt att även dyrare utbildningar kan genomföras. Som exempel på sådana dyrare utbildningar kan anges lastbilsförarutbildning och bussförarutbildning. Så beräknar t.ex. sin nettokostnad till per elev i lastbilsförarutbildningen () och till per elev i bussförarutbildningen (). har kommunen tillämpat interkommunalt ersättningsbelopp för externa elever enligt högsta schablonen för linjeutbildningar som rekommenderat. tillämpar kommunen ersättningsbelopp för ovannämnda utbildningar baserat på de verkliga nettokostnaderna. Det har visat sig att ett flertal kommuner ej godkänt denna interkommunala ersättningsstorlek. I skollagen, femte kapitlet, § 20, står det: vid oenighet om rätten till ersättning eller om ersättningens storlek, skall frågan avgöras av länsskolnämnden. Om parterna är kommuner som tillhör olika län eller någon av parterna är en landstingskommun, skall frågan avgöras av . För undvikande av detta arrangemang är det enligt vår mening angeläget att man på centralt håll tar fram rekommenderade belopp även på utbildningar där de vanliga nuvarande schablonbeloppen inte är tillgängliga. Det kan inte vara rimligt att en skolkommun subventionerar utbildning för elever från andra kommuner med stora belopp. De i exemplet angivna utbildningarna har schablonbelopp som endast motsvarar halva nettokostnaden. Vad som i motionen anförts bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en snar översyn om vissa utbildningars interkommunala ersättningsbelopp. () () 1988/89 Ub201-204 1 1988189.3 sami.
mot · GC02Ub202 · 1989-01-12 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub202 av och (båda fp) Ämnet maskinskrivning i , m.m. I samband med besluten om ny läroplan för (Lgr 80) betonade att skolan skall ge baskunskaper eller medborgarkompetens i vidare mening. Detta innebär, enligt uppfattning, att de kunskaper och färdigheter skolan ger får en stark anknytning till vad som behövs i det dagliga livet i ett modernt samhälle. Arbetssättet borde vidare enligt vara verklighetsförankrat och probleminriktat. Som ett övergripande allmänt mål för skolans verksamhet framhölls även ökad jämställdhet mellan pojkar och flickor. uttalade (1979) att det föreligger ett klart behov av maskinskrivning i . Maskinskrivning finns därför som eget ämne och med egen kursplan. Genom den nya läroplanens inriktning mot ett förändrat innehåll och arbetssätt i blir ett ämne som maskinskrivning än mer betydelsefullt. De av uttalade målsättningarna för kräver att alla elever får elementära kunskaper i maskinskrivning. Att både pojkar och flickor får lära sig maskinskrivning påverkar och påskyndar jämställdheten. Vidare är det viktigt att kunna maskinskrivning när man redovisar sina resultat i olika tema- eller projektstudier. Ett sådant redovisningssätt ligger också i linje med strävan att öka samverkan mellan olika ämnen och träna basfärdigheten att uttrycka sig i skrift och ett meningsfullt sammanhang. Ett demokratiskt samhällssystem som vårt bygger på människors engagemang i olika samhällsfrågor. Det kan gälla föreningsliv, politisk, facklig eller annan ideell verksamhet. Ett sådant aktivt engagemang förutsätter att man kan uttrycka sig i skrift. Att kunna skriva motioner och protokoll på maskin, att kunna skriva till myndigheter och företag på maskin är konkreta exempel på vad som faktiskt krävs av medborgarna i vårt samhälle. har dock samhället och arbetslivet kraftigt påverkats av datoriseringen. Den utvecklingen väntas fortsätta med oförminskad kraft. Nya tekniska hjälpmedel för information ser dagens ljus. Inom stora delar av arbetslivet behöver alla ha kunskaper inom detta område. Allt detta påverkar i hög grad undervisningen i skolan, inte minst i ett ämne som maskinskrivning. Det är därför enligt vår mening angeläget att maskinskrivning - en term som börjar bli föråldrad - utvecklas i tiden till ett mera sammansatt ämne med ett vidare ämnesinnehåll. En lämpligare beteckning för ämnet maskinskrivning vore ord- och textbehandling. Nuvarande mål för undervisning 1988/89 Ub202 Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att SÖ får i uppdrag att med förtur se över innehållet i ämnet maskinskrivning i och överväga en ny ämnesbeteckning, förslagsvis ord- och textbehandling. en i maskinskrivningen skulle således behöva ses över. Vi vill dock påpeka att det redan finns utbildade lärare, varför kostnader för någon ny lärarutbildning ej blir aktuell. Dagens lärare har dock, så som ämnet behandlas ute i en del kommuner, svårt att få full tjänst.
mot · GC02Ub204 · 1989-01-10 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub204 av förste vice talman m.fl. (m) Statsbidraget till kristna skolor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So604 hemställs att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser till kristna och andra fristående grundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi. () ()
mot · GC02Ub205 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub205 av m.fl. (s) Undervisning i äldrekunskap i Sedan gällande läroplan skrevs har äldreomsorgen förändrats. Generationsklyftorna tycks dock kvarstå, likaså bristen på respekt för äldre människor och kunskap om problem som kan komma , t.ex. att kunna orientera sig och rum. Skolan kan inte ensam klara av att förmedla den kunskap som är nödvändig för att de äldre ska känna sig trygga ute i samhället men grunden kan läggas redan i skolåldern. I Lgr 80 sid. 120 anges i målen: Undervisningen skall bidra till att eleverna får ökad förståelse för andra människor och deras villkor som grund för vilja till jämlikhet och solidaritet. De skall lära känna vad som format och som formar människors liv. Eleverna skall därför ges rika tillfällen till kontakt med olika grupper av människor utanför skolan. I såväl de naturorienterade som de samhällsorienterade ämnena ingår enligt huvudmomenten för samtliga stadier undervisning om människors olika åldrar och utveckling, villkoren för olika grupper i samhället och undervisning om handikapp och handikappades situation. Vår mening är att läroplanen på detta område är för allmänt skriven, och äldrekunskap har i praktiken låg prioritet jämfört med t.ex. barnkunskap, som är ett eget ämne med ämnesutbildade lärare. Med den stoffmängd som läroplanen innehåller tvingas lärare göra ett urval av vad som skall gås igenom grundligt och läroböckerna ger inte mycket underlag till undervisning i äldrekunskap. Dessutom går alltmer av undervisningstiden åt till fostran, konfliktlösning och samhällsproblem som skolan uppmanas ta tag i. I en ny läroplan anser vi det angeläget att äldrekunskap får en tydligare och starkare skrivning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att äldrekunskap får en tydligare och starkare skrivning i läroplan för samtliga stadier. () () Axel () ()