ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02A463 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A463 Utvecklingen i har genomgått stora svängningar. Från att ha haft en positiv befolkningsutveckling under en lång följd av år fick länet en befolkningsminskning . har den negativa trenden vänt. Men de redovisade länssiffrorna säger ingenting om den inomregionala obalans som råder mellan olika kommuner och mellan kommundelar. Tillväxten i vissa orter döljer därmed den negativa utvecklingen i sysselsättningssvaga länsdelar. i bedömer utvecklingen som så, att koncentrationen till länets centrala delar fortsätter om inget görs för att motverka den inomregionala obalansen. Mot bakgrund av de erfarenheter som finns från andra områden med sysselsättningsproblem är det enligt min mening nödvändigt att i förebyggande syfte satsa rejält för att åstadkomma en positiv utveckling i hela länet. De sydöstra kommunerna jämte måste ägnas speciell uppmärksamhet. /88 har via drygt 1,1 milj. kr. beviljats till 13 företag i länet. Härigenom har mer än 50 arbetstillfällen skapats till en mycket låg insats, . Under samma budgetår beviljades glesbygdsstöd för närmare 1,8 milj. kr. Detta ledde till att mer än 50 årsverken tillskapades i länets glesbygdsområden. Omräknat till sysselsatta personer är summan betydligt större. har glesbygdsstödet sjunkit till en nivå då en rejäl uppräkning krävs. Medel behövs till landsbygdsutvecklingsprojekt och ett stort behov av investeringar i drivmedelsanläggningar föreligger bland annat. Medlen för regional projektverksamhet har visat sig mycket verkningsfulla. Flera projekt, t.ex. stöd till hemslöjdsverksamheten binder upp medel om inte en återgång till ett särskilt anslag för hemslöjden återinförs. Av övriga projekt som fordrar långsiktiga insatser kan nämnas industriell utveckling, kommunikationer, utbildning och forskning och marknadsföringsinsatser. Tilläggas kan att anspråken på krediter har ökat . Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar tilldela minst 10 milj. kr. från anslaget D 4. Regionala utvecklingsinsatser m.m., 2. att beslutar tilldela minst 3 milj. kr. från anslaget D 5. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier A463 till företag i glesbygd m.m., [att beslutar att medel för stöd till hemslöjdsverksamheten anvisas på särskild anslagspost så att anslaget för regionala utvecklingsinsatser m.m. underrubrik Regional projektverksamhet kan disponeras utan inskränkningar '].
mot · GC02A467 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A467 Utbildning för småskalig produktion Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Sk387 hemställs att beslutar att inom ramen för D4 anslaget Regionala utvecklingsinsatser skall bidrag kunna lämnas till utbildning och täckande av inkomstbortfall i samband med utbildning för småskaliga producenter i enlighet med motionen.
mot · GC02A469 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A469 av m.fl. (s) Beslutsunderlaget för regionalpolitiken När regionalpolitiken byggdes upp i var huvudtankarna att åstadkomma regional balans och ge människorna oberoende av boendeort - likvärdiga levnadsbetingelser. När utflyttningarna hårt drabbade skogslänen gällde det också att skapa ett rättvist faktamaterial för regeringens prioriteringar. De hårdast drabbade regionerna måste främst tillgodoses. En brist var då att de regionföreträdare som bäst lyckades i opinionsbildningen och i kanslihusuppvaktningarna också fick bäst utdelning till sin ort eller sin region. För att komma bort från den situationen och åstadkomma rättvisa i regionalpolitiken infördes länsplaneringen. Med hjälp av fakta om befolkningsutflyttning, sysselsättning och arbetslöshet samt serviceutbud fick regeringen ett bättre underlag för regionalpolitiken. kom länsplaneringen att utsättas för kritik. Det blir för mycket utredningstext och för lite praktiska resultat - hävdades i debatten. Den i och för sig berättigade granskningen av länsplaneringen fick till följd att intresset för länsplaneringen minskades. När länsplaneringen tonades ned kom tyvärr också faktaunderlaget för en rättvis regionalpolitik att reduceras. Det finns nog därtill nya erfarenheter om faktorer som styr den regionala utvecklingen, t.ex. högskolornas betydelse. Mot den bakgrunden är det angeläget att dels åter lyfta fram betydelsen av rättvisa fakta som grund för regionalpolitiken, dels utveckla kvalitén i faktamaterialet. Mer kvalificerade resurser bör således ställas till förfogande i det regionalpolitiska arbetet. Forskningen och de olika myndigheter som arbetar med regional utveckling bör kraftsamla sina resurser. Förslagen i motionen bör ge regeringen större möjligheter att nå huvudmålet för regionalpolitiken - en balanserad utveckling. Den regionalpolitiska utredningen har uppgiften att utreda regionalpolitiken. 1 1988/89.3 sami. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad rättvisa och kvalitet i beslutsunderlaget för regionalpolitiken. () Axel () ()
mot · GC02A470 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:A470 av m.fl. (s) Samordnad offentlig service för regional utveckling En påtalad svaghet i regionalpolitiken är bristen på helhetssyn i den offentliga servicen. De statliga myndigheterna beslutar om utveckling och indragning av sin verksamhet sektoriellt och utifrån sitt myndighetsperspektiv. Resultatet blir att utsatta regioner i sannolikt i onödan tappar Människorna reagerar emot denna brist på statlig samordning. Man förstår heller inte varför myndigheterna inte kan pröva de ekonomiska fördelar som ligger i ett gemensamt utnyttjande av lokaler, telefonväxel, personal m.m. mellan myndigheter på en ort. Det pågår nu intressanta satsningar på kombinationssysselsättningar för att klara generationsväxlingen inom jordbruket och för att få bärighet i mindre företag. I det utvecklingsarbetet är det viktigt att jordbrukare och företagare vet att viktig offentlig service blir kvar och utvecklas på orten. Försök med samordning mellan olika myndigheter har med framgång prövats i olika delar av . Glesbygdsdelegationen har stött flera projekt och redovisar positiva erfarenheter. Vi anser att erfarenheterna är så goda att generella förändringar kan åstadkommas i , främst inlandet. En politik kan läggas fast för samordnad offentlig service. En metod att pröva kan vara den modell som gäller för utsatta skärgårdsområden. Innan en enskild myndighet beslutar att dra in sin service skall den planerade förändringen anmälas till , som tar initiativ till en gemensam prövning. Förfarandet regleras i SFS 1982:136. Enligt vår mening kan en sådan här ordning tillämpas för samtliga statliga myndigheter utan byråkrati och utan att stå i strid med effektivitetskraven. I en sådan gemensam prövning bör också landstingen och kommunerna ingå. Intresset för en sådan samverkan med staten finns hos kommuner och landsting. En sektorssamordning i syfte att klara viktig offentlig service i utsatta regioner skulle enligt vår mening bli ett nytt och viktigt inslag regionalpolitik. Den regionalpolitiska utredningen har regeringens uppdrag att utforma underlag till en utvecklad regionalpolitik. 1* 1988189. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samordnad offentlig service. () () () Axel () () ()
mot · GC02A472 · 1989-01-25 00:00:00 — av och (båda c) Regionalpolitisk stöd till Utanför det etablerade stödområdet kan tydligen situationen bli hur allvarlig som helst utan att några regionalpolitiska åtgärder vidtas. Att stöd skall kunna utgå i särskilda fall är inget bra besked för en kommun att ha med sig när man vill intressera företag för etablering. Företagen vill redan i utgångsläget veta de villkor som kommer att gälla. Kommunerna och deras näringspolitiska organ för på detta sätt en ojämn kamp gentemot de kommuner där lokaliseringsstöd utgår. I , och kommuner måste lokaliseringsstöd kunna utgå vid nyetablering eller utökad verksamhet hos befintliga företag. Inom ramen för denna kampanj har en rad insatser aktualiserats för att främja landsbygdsutvecklingen. För att arbetet inte skall stanna vid en kampanj krävs det ekonomiska resurser för att följa upp olika projekt. Vi föreslår därför att 3 miljoner av länsanslaget tillförs för fullföljande av skall leva. Utlokalisering av statliga myndigheter En annan regionalpolitisk fråga av största betydelse för är utlokalisering av statliga myndigheter eller företag. har inte fått del av någon av de utlokaliseringar som genomförts . Den statliga verksamhet som utgörs av de militära förbanden, staberna och skolorna har minskat i omfattning och risk finns för yttrligare neddragningar. Den obalans och överhettning som den snabba tillväxten i leder till måste brytas. Allt tyder på att en ny omgång utlokalisering är nödvändig. bör därför besluta att en plan för utlokalisering av statliga myndigheter skall föreläggas och att län och regioner som inte erhållit någon etablering skall komma i första hand. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokaliseringsstöd för etableringar i kommunerna , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om länsanslag för landsbygdsutvecklingsprojekt, A472 3. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en plan för utlokalisering av statliga myndigheter och företag, 4. som sin mening ger regeringen till känna att län som inte fått del av statliga utlokaliseringar skall komma i första hand för sådana lokaliseringar. () ()
mot · GC02A476 · 1989-01-25 00:00:00 — 1988/89 :A476 av m.fl. (c) Beslutsprocessen i regionalpolitiken Hela det politiska samarbetet måste medvetet inriktas på att främja en utveckling mot regional balans. En sektorsövergripande, konsekvent och långsiktig politik för regional utveckling bör föras på alla nivåer i den politiska beslutsprocessen. Det är särskilt viktigt att den parlamentariska beslutsprocessen anpassas efter detta synsätt. Redogörelse över den regionala utvecklingen I förelägger regeringen en rapport över den regionala utvecklingen. Ministerierna skall i sina ekonomi- och verksamhetsplaner redogöra för den regionala utvecklingen och landsbygdsutvecklingen. I lämnar regeringen en årlig redogörelse för de statliga företagens verksamhet. Enligt vår mening bör samtliga departement redogöra för de regionalpolitiska effekterna av sina förslag. Erfarenheterna av regeringens koncentrationspolitik visar att medvetenheten om de regionala problemen och den regionala utvecklingen behöver öka inom departement, statliga verk och myndigheter. Inte minst viktigt är det att de affärsdrivande verken, t ex , noggrant analyserar de regionalpolitiska effekterna av sina investeringar och sin verksamhet. bör därför begära en sådan rapport över den regionala utvecklingen. Rapporten bör baseras på kommunnivå och innehålla en analys av de regionalpolitiska effekterna av regeringens förslag. Enligt vår mening bör vidare finansutskott efter hörande av berörda utskott få i uppdrag att göra en samlad bedömning av effekterna av de föreliggande förslagen i budgetpropositionen och redovisa dessa i ett särskilt betänkande med målsättningen att lägga fast en sammanhållen politik som utvecklar hela vårt land. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att beslutar ta erforderliga initiativ för att reformera den politiska beslutsprocessen på regionalpolitikens område i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () ()
mot · GC02A479 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:A479 av m. fl. (m) Regional obalans vid offentliga organisationsförändringar Även om den statsfinansiella situationen förbättrats är det ofrånkomligt med besparingar i offentliga utgifter och rationaliseringar av offentlig verksamhet. I vissa fall innebär det organisationsförändringar som leder till sammanläggning av regionala myndigheter, kontor etc. Utan att närmare överväganden sker är det lätt att sådana organisationsförändringar kan leda till koncentration av kvarvarande enheter till vissa orter. isolerat kan säkert varje sådan lokalisering till en viss ort i en större region förefalla naturlig och motiverad. De sammantagna effekterna kan emellertid komma att innebära en allvarlig obalans inom berörd region. Vad gäller organisationsförändringar i och län har de ofta inneburit en koncentration till och i synnerhet. Sålunda har för lokaliserats till och länsåklagarorganisationen har koncentrerats och för del lokaliserats till . I ett utredningsförslag föreslogs att Samhällsföretag omorganiseras och att ledningen för verksamheten i skulle förläggas till . Som sagts kan varje förändring isolerad ses som motiverad sammantaget blir konsekvenserna en regional obalans i . Samma tendens finns i flera andra regioner. Det framstår därför som viktigt att vid varje organisationsförändring ha ett vidare perspektiv så att det sammantagna resultatet motverkar obalans inom en region. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att motverka obalans inom en region i samband med offentliga organisationsförändringar. () ()
mot · GC02A481 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A481 av och (båda c) Lokaliseringsstöd till gruvbrytning i Gruvbrytningen i är som regel knuten till inlandet. Den har stor regionalpolitisk betydelse, eftersom den snabba strukturomvandlingen i svenskt näringsliv kombinerad med socialdemokraternas koncentrationspolitik har lett till en i det närmaste urarmning av inlandet i och Bergslagen. I driver Metall flera gruvor som man utforskar nya mineralfyndigheter. I , i Rockliden, har undersökt en fyndighet för en eventuell gruvbrytning. Det gäller silver, zink och koppar. Malmförekomsten lär vara bättre än på många andra håll. Metall har uppskattat malmuttaget till ett par miljoner ton vid en gruvbrytning enligt kommunala företrädare. Gruvbrytning i Rockliden skulle betyda ett 70-tal arbetstillfällen i en bygd som får allt svårare att behålla människorna. Skogsbruket mekaniseras och jordbruken läggs ned. Kommunen har gjort satsningar på industrilokaler och glesbygdshögstadium, men det räcker inte, utan dessa satsningar hotas om inte andra alternativ tillkommer. I berörs samhället men även kommun kommer att beröras. ligger inåt landet från kusten räknat och från Rockliden. Det samhället skulle kunna leva upp på nytt om gruvan öppnades. När människor förlorar sina arbeten i takt med nedläggningar i jordbruk m m, då återstår i bästa fall att pendla till 6 mil därifrån. Rockliden finns med bland de gruvprojekt för vilka Metall tidigare begärt lokaliseringsstöd, men inte erhållit något. har tidigare satsat i förprospektering och begärde hjälp för att kunna provbryta, men regeringen har inte hörsammat detta. Vid en noggrann genomläsning av årets budgetproposition finner vi att är ett län som regeringen och industriministern "glömt, framför allt om man ser till inlandet. Nationalekonomiskt finns ovärderliga tillgångar i vårt land, tillgångar som behöver skötas och brukas. Vi tänker då på jorden och skogen, men också på sjöar, kraftverksanläggningar, fiskevatten, fritidsområden, turistanläggningar etc. Det finns all anledning att uppmärksamma gruvdriftens möjlighet att bidra till sysselsättning i dessa områden. Det är därför nödvändigt att regeringen beslutar om lokaliseringsstöd till Rocklidengruvan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av lokaliseringsstöd till gruvbrytning i Rocklidengruvan. () ()
mot · GC02A482 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A482 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi224 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om kvinnornas ställning på arbetsmarknaden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärder för regional utjämning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02A486 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:A486 av m.fl. (mp) Mot Arbetsgivaravgifter 1988/89 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Sk455 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkning av arbetsgivaravgifterna i vissa regioner och inom vårdsektorn. () () 1 1988/89.
mot · GC02A487 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A487 av och (båda fp) i stödområde C Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T256 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om införlivande av i stödområde C.
mot · GC02A601 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:A601 ges inte värnpliktstjänstgöringen ett likvärdigt meritvärde med anställning. Detta kan få konsekvenser för den som gjort sin värnplikt. Eftersom alla män är skyldiga att göra värnplikt uppstår denna orättvisa oftast mellan män och kvinnor men kan även bli en effekt om någon slipper göra sin värnplikt. Följande kan inträffa: två ungdomar går en utbildning, t ex lärarutbildning. Den ene, en man, gör sin värnplikt medan den andra, en kvinna, tar anställning som lärare. Efter värnplikten får också den unge mannen arbete som lärare. Det går och den kvinnliga läraren som utexaminerades blir anställd vid samma skola som sin forna studiekamrat. Allt är nu frid och fröjd. Men minskar antalet barn och en lärare måste sluta. Som reglerna är , blir det den vid skolan anställde läraren som får sluta, därför att den senare anställda kvinnliga läraren totalt sett har fler tjänsteår. Att det blir så här beror på att värnpliktstjänstgöringen inte ger likvärdiga kvalifikationer. Detta anser jag vara fel, eftersom man gör en samhällstjänst. Värnplikten bör enligt min mening få ett meritvärde likvärdigt med annan anställning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att beslutar att värnpliktstjänstgöring får ett meritvärde likvärdigt med annan anställning.
mot · GC02A602 · 1989-01-11 00:00:00 — 1988/89 :A602 av m.fl. (fp) Den offentliga personalpolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Fi501 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den offentliga personalpolitiken m.m. () () () () () () ()
mot · GC02A603 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A603 av och (båda c) Bilersättningen Bilén är ett nödvändigt transportmedel på landet. Det är naturligtvis lämpligt att man försöker samordna sina resor när det går, så att inte t ex flera bilar med en person i varje far från samma plats till samma sammanträde. Enligt det statliga bilersättningsavtalet 10§ utgår ersättning för varje medresande. Denna ersättning har emellertid inte räknats upp för att följa penningvärdet eller de ökade bilkostnaderna. Ersättningen är fortfarande per kilometer och medpassagerare som , trots att kilometerersättningen har höjts avsevärt . Det vore rimligt att ersättningen för medresande höjdes så att den åtminstone kom att utgöra en lika stor andel av kilometerersättningen som ursprungligen. Avtal om statlig bilersättning träffas mellan arbetsgivarverketoch arbetstagarorganisationerna. Regeringen bör skriva till arbetsgivarverket och påpeka att det är önskvärt att statsmakterna visar sitt intresse av hushållning med miljö och resurser genom att erbjuda höjd ersättningen för medresande så att samåkning stimuleras. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om höjning av bilersättningen för medresande. () () 1* 1988189.
mot · GC02A605 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89: A605 av och (båda m) Höjd bilersättning i Norrlandslänen Bilersättningen i de fyra nordligaste länen utgår med ett något högre belopp än i övriga landet. För och utgår detta extra belopp med per kilometer och för och med . Därutöver utgår en ersättning för medresande om per kilometer. Dessa belopp kan anses mycket låga och har inte följt med den övriga prisutvecklingen i vårt land, varför de bör återges den ursprungliga relationen till bensin- och bilkostnaderna. När dessa belopp infördes kostade bensinen ca . per liter och en bil ca . per liter och en bil i normalklassen ca . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om höjd bilersättning i de fyra nordligaste länen.
mot · GC02A606 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A606 Diskrimineringen av homosexuella i vissa livförsäkringar uttalade att homosexualitet är en ur samhällets synvinkel fullt acceptabel samlevnadsform. , liksom senare propositionen om homosexuella i samhället vilken antogs av , fastslog att den enda reella skillnaden mellan homo- och heterosexuell samlevnad är könet på den man älskar eller väljer att leva tillsammans med. Saklig grund för diskriminerande lagstiftning av homosexuella sambor när det rör efterlevandeskydd saknas alltså. Trots detta diskrimineras homosexuella efterlevande sambor i grupplivförsäkringar för AMU-elever (1988:244), för doktorander (SFS 1988:245) och för värnpliktiga (SFS 1988:246). En reformering av dessa försäkringar bör göras enligt följande: 2 § i SFS 1988:244-246, som stadgar att med sambor avses personer av motsatt kön, ändras till att med sambor avses både sambor av motsatt och samma kön. Eller också kan ett tillägg införas i lagen (1987:813) om homosexuella sambor med innebörden att vad som står i ovannämnda författningar om sambor också skall gälla homosexuella sambor. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att ändra de i motionen nämnda grupplivförsäkringarna så att diskriminering av homosexuella efterlevande sambor upphävs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02A607 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:A607 av () Egenlivränta I statlig tjänst kan avslutande av anställning och ansökan om egenlivränta före normal pensionsavgång leda till avsevärt bättre förmåner för den statsanställde än den ordinarie pensionen. Detta är en uppenbar felfunktion i det statliga förmånssystemet som det är angeläget att skyndsamt åtgärda inte minst av rättviseskäl. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om egenlivränta för att ta bort uppenbara brister i nuvarande regler.