mot · GD02Sf62 · 1989-01-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf62 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:117 Förslag till lag 1989/90 om särskilt pensionstillägg till folkpension för Sf62 långvarig vård av sjukt eller handikappat barn Regeringen föreslår införande av särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Förslaget avser att kompensera föräldrar som på grund av vård av ett sjukt eller handikappat barn har gått miste om förvärvsinkomster och därmed fått låg ATP eller inte alls fått sådan pension. Storleken av det särskilda pensionstillägget skall beräknas på grundval av det antal vårdår som föräldern räknas till godo, lägst 10 och högst 15. Pensionstillägget föreslås motsvara ett skattefritt belopp på lägst 25 och högst av basbeloppet. Kostnaderna beräknas till 34 milj.kr. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Levnadsvillkoren för familjer med handikappade barn är oftast mycket ansträngda. Många tror att det lättar . Det är inte sant. Ofta tilltar vårdtyngden som går. Många familjer har tvingats att helt förändra sitt förvärvsarbete. har då kvinnan i familjen tagit huvudansvaret för omvårdnaden av det handikappade barnet. Något alternativ har helt enkelt inte funnits. Familjens omvårdnad om barnet har besparat samhället stora utgifter. Denna insats som familjen gjort för det handikappade barnet har från samhällets sida inte premierats. Föräldern har inte tillförsäkrats en anständig pension som andra förvärvsarbetande har rätt till genom ATP-systemet. har vid upprepade tillfällen krävt att pensionsvillkoren för de föräldrar som vårdar handikappade barn måste förbättras. Detta gäller både för dem som vårdar barn och äldre barn. 1 propositionen föreslås nu vissa begränsade förbättringar. Vi ser initiativet som ett steg i rätt riktning. Men förslaget är ofullständigt och ogenomtänkt. I denna motion föreslår vi ett antal förbättringar och kompletteringar av förslaget och för den aktuella gruppen vårdgivare. Regeringens förslag om ett speciellt pensionstillägg för dem som avstått från förvärvsarbete för att vårda sitt handikappade barn skall främst ses som en provisorisk och tillfällig lösning för redan genomförda Mot. Den tillförsäkrar vissa avgränsade grupper en bättre pension. Detta är bra. måste det dock bli möjligt att tillförsäkra anhöriga pensionsgrundande ersättning när vården ges. Avsikten får inte vara att föräldrar till handikappade barn enbart måste lita till detta speciella pensionstillägg för att trygga sin egen ålderdom. Föräldrar som vårdar handikappade barn i hemmet kan få vårdbidrag. Vårdbidraget är en skattepliktig och pensionsgrundande inkomst. Av vårdbidraget kan dock en viss del bestämmas som ersättning för merkostnader. Merkostnadsersättningen är skattefri och därför är den inte pensionsgrundande. Föräldrar med de svårast handikappade barnen, som oftast har de största merkostnaderna, får därför den lägsta ATP-grundande ersättningen. Detta är fel och måste ändras. har vid ett flertal tillfällen krävt att vårdbidragets beräkningsgrund skall höjas till 2,5 basbelopp/år. Vi upprepar detta krav i denna motion. När det handikappade barnet fyller övergår vårdbidraget från den vårdande föräldern till barnet i form av förtidspension. Föräldern förlorar kanske sin enda pensionsgrundande inkomst. måste omvårdnaden av barnet ske i oförminskad omfattning men till försämrade villkor. I propositionen anför statsrådet att när det handikappade barnet fyllt bör det utgå vårdarlön från eller kommunen. Vårdarlön är både skattepliktig och ATP-grundande. Men landstingen och kommunerna har i mycket begränsad omfattning erbjudit detta stöd. Det måste bli regel att den vårdande föräldern får rätt till vårdarlön när barnet fyllt och bor kvar i föräldrahemmet. Det är vanligt att ungdomar flyttar ut från föräldrahemmet . Även om bristen på bostäder är besvärande så lyckas ungdomarna hanka sig fram på bostadsmarknaden, inledningsvis ofta via olika provisorier. Denna valfrihet finns inte för de handikappade ungdomarna; deras krav på en funktionsduglig och trygg bostad är större. De har ofta behov av kontinuerlig service och omvårdnad. Bostaden måste också vara anpassad till den handikappades behov. Kollektiva boendeformer är vanligen det bästa alternativet. Enligt omsorgslagen har vissa handikappade givits laglig rätt till eget boende eller gruppboende. Det är landstingens uppgift att sörja för att denna personkrets erbjuds ett lämpligt boende. De handikappade måste ges rätt och möjlighet att flytta till ett eget boende när de blir äldre. Denna rätt borde vara lika självklar för de handikappade som för de icke-handikappade ungdomarna. Men så är inte fallet. Föräldrar som vårdat ett handikappat barn i hemmet är ofta tvingade att fortsätta med detta även när barnet uppnått vuxen ålder. Det föreslagna speciella pensionstillägget måste ses som ett medel att i första hand kompensera dem som under de gångna årtionderna vårdat handikappade barn i hemmet. måste insatserna inriktas på att förbättra vårdbidraget, öka användningen av vårdarlön och öka möjligheten för de vuxna handikappade att flytta ut från föräldrarhemmet. I propositionen anges den personkrets som skall ges rätt till det nya pensionstillägget. Med föräldrar likställs: - särskilt förordnad förmyndare som haft den rättsliga vårdnaden, - den som haft hand om barnet med socialnämndens medgivande i syfte att adoptera det, - har varit gift med barnets förälder eller har haft barn med denne, om de varaktigt bott tillsammans. Vi föreslår att personkretsen utvidgas till att även omfatta den som sedermera får barn med föräldern om de varaktigt bott tillsammans. Rätten till det särskilda pensionstillägget Regeringen föreslår att pensionstillägget skall kunna utges till en förälder som under har vårdat det sjuka eller handikappade barnet. Vi utgår ifrån att vårdåren inte behöver vara sammanhängande för att vederbörande skall kunna tillgodoräkna sig dem. Med ett vårdår menas att föräldern under större delen av året skall ha vårdat barnet och att barnet under större delen av året har fått hel förtidspension eller helt sjukbidrag jämte handikappersättning. Kortare avbrott i vården föreslås således inte påverka rätten till vårdår, men enbart de som helt avstått från förvärvsarbete kan kvalificera sig för det särskilda pensionstillägget. Att vårda ett handikappat barn kräver en stor insats av föräldern. För att bättre klara de krav som ställs kan en viss kontakt med yrkeslivet ibland utgöra en psykologisk förutsättning för att föräldern skall orka med den isolering som vårdansvar för ett svårt handikappat barn ofta innebär. Föräldrar som haft inkomster som endast berättigar till en mycket knapp tilläggspension bör därför också komma i fråga för förmånen. Enligt förslaget skall enbart en förälder som avstått från förvärvsarbete för att vårda ett sjukt eller handikappat barn under och högst få rätt till det särskilda pensionstillägget. Denna regel kommer att ge upphov till ett antal olyckliga tröskeleffekter. Om föräldern avstått från förvärvsarbete uteblir det särskilda pensionstillägget, vilket är fel. Rätten till vårdår bör utgå redan från det första vårdåret och för totalt 15 vårdår. De föräldrar som är hemma och vårdar sitt handikappade barn gör en betydande insats och besparar samhället stora utgifter. Detta bör åtminstone ge dem rätt till vårdår redan från första början och inte först . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det särskilda pensionstillägget i första hand skall tillförsäkras dem som redan genomfört vårdinsatser en bättre pension, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att beräk 1989/90 Sf62 ningsgrunden för vårdbidrag bör ändras så att det utgår med 2,5 bas- Mot. 1989/90 belopp vid helt vårdbidrag, Sf62 3. att som sin mening ger regeingen till känna vad i motionen anförts om vårdarlön, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de handikappades rätt till ett eget boende, 5. att beslutar att utvidga den förmånsberättigade personkretsen i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att beslutar att även de som haft mycket låga inkomster och därav ett lågt berättigande till ATP under vårdåren skall ges rätt till den nya förmånen, 7. att beslutar att rätten till vårdår skall utgå från och med första vårdåret i högst . () ()