ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Ub756 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub756 av m. fl. (s) Förskollärarutbildningen i Efter beslut i 1984 lades förskollärarutbildningen vid högskolan i ned efter att ha pågått . är denna utbildning återupptagen i . Detta har blivit möjligt genom att i beviljats ytterligare utbildningsplatser som därefter har utlokaliserats till högskolan i . Detta förfarande innebär att det är universitet i som är huvudman för denna utbildning och disponerar anvisade medel. finns det från utlokaliserat 30 platser per årskurs. Flera av kommunerna i har av hävd haft stora ambitioner vad gäller utbyggnaden av barnomsorgen. Detta gäller framför allt , där denna verksamhet, självklart i andra former, började redan i slutet på . Skälet till detta var naturligtvis att den tidens textilföretag i första hand inom bomullsindustrin hade stort behov av kvinnlig arbetskraft. Förvärvsfrekvensen bland kvinnor i har under snart varit betydligt över riksgenomsnittet. Från samtliga kommuner i , , , , och meddelas nu att man har betydande svårigheter att rekrytera personal till befintlig barnomsorg. Samtliga kommuner planerar dessutom för en kraftig utbyggnad för att uppnå full behovstäckning 1991, i enlighet med beslut. Som ett mått på den nuvarande efterfrågesituationen kan nämnas att ovan nämnda kommuner behöver rekrytera omkring 400 förskollärare och fritidspedagoger. Situationen är i vissa kommuner så prekär att det finns risk att nybyggda institutioner inte kan öppnas eller i bästa fall endast kan startas i begränsad omfattning. Antalet sökande till förskollärarutbildningen i har ökat avsevärt. Som exempel kan nämnas att till de 30 platser som startade sökte 152 studerande. Allt - kommunernas planer, nuvarande efterfrågan, antalet sökande, den nuvarande bristen på behörig personal bygger under påståendet att behovet av utbildning i är av största vikt. Det är nu dags att återuppta utbildningen i med högskolan där som huvudman. Samarbetet med i fungerar bra, men en utlokalisering av detta slag innebär betydande praktiska problem. En utlokalisering innebär dessutom merkostnader för utbildningen som exempelvis resor och traktamenten för lärare från , samt en viss dubblering av utrustning m. m. Enligt vår mening bör utbildningen av förskollärare i återupptas Mot. 1988/89 med minst 60 utbildningsplatser och med högskolan i som huvud- Ub756 man. Skälen för detta kan sammanfattas enligt nedan: stor efterfrågan på utbildning från sökande från regionen ett mycket stort behov, både och , av utbildad personal lämpliga lokaler finns tillgängliga lägre kostnader än vid utlokalisering. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att förskollärarutbildning i bör återupptas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att dimensioneringen bör vara minst 60 platser , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att högskolan i bör vara huvudman för denna utbildning. () ()
mot · GC02Ub757 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub757 () har på ett trettiotal platser i landet mottagningar för psykoterapi och psykisk rådgivning. Verksamheten, som drivs utan inriktning på ekonomisk vinst, omfattar mer än 50000 psykoterapeutiska samtal. Stiftelsen bedriver också () utbildning i psykoterapi, där det utbildas ca 500 studerande. erhåller stiftelsen statsbidrag. har situationen för det psykoterapeutiska arbetet och psykoterapiutbildningen ändrats. Legitimation har inforts för psykoterapeuterna, som utbildningen vid högskolorna har ändrats. Dessa förändringar medför att legitimationskrav efter hand kommer att ställas på psykoterapeutema vid stiftelsens egna mottagningar. För att möta kravet på kompetent personal vid dessa mottagningar och för att kunna erbjuda en kvalificerad påbyggnadsutbildning som leder till legitimation har stiftelsen beslutat anordna en sådan utbildning. Detta beslut förutsätter emellertid statligt stöd. Eftersom det råder stor brist på legitimerade psykoterapeuter som behoven ökar, är det väl motiverat att staten genom ekonomiskt stöd gör det möjligt för att starta utbildning. Det beräknade anslagsbehovet på . är en jämförelsevis låg summa för utbildning av omkring 24 psykoterapeuter. Även om medelsbehovet kommer att öka när utbildningen är fullt utbyggd kommer kostnaderna att förbli låga för staten därför att stiftelsen avser att i första hand täcka dessa tillkommande utgifter med andra finansieringskällor. Eftersom av dem som utbildats hos stiftelsen i psykoterapi och psykosocialt arbetssätt fått tjänster inom stat, landsting och kommuner kan det på goda grunder antas att även de som kommer att genomgå den nya utbildningen kommer att verka hos nämnda organ. En av svårigheterna med rekryteringen av psykoterapeuter i allmän tjänst är att de som utbildats i stor utsträckning stannar kvar på utbildningsorten, där de i regel snabbt får anställning. Detta har medfört att fördelningen av psykoterapeuter i landet blivit mycket ojämn. Medan behoven på utbildningsorterna åtminstone är hjälpligt tillgodosedda, råder det i större delen av landet stor brist. Stiftelsens utbildning är upplagd så att den kan rekrytera studerande från hela landet. Därigenom kan de studerande bo kvar på sin hemort och ta tjänst där, då utbildningen är avslutad. na bättre spridda över landet. Även den påbyggnadsutbildning för vilken nu begärs statligt stöd, är upplagd på samma sätt. En annan fördel med den utbildning som stiftelsen bedriver är att teoretisk och klinisk utbildning kan kombineras, eftersom den har ett stort antal mottagningar spridda över landet, med kompetens för utbildning. Högskolorna bedriver inte mottagningar och saknar därför denna möjlighet. Dessutom kompletterar stiftelsens utbildning den statliga genom den vikt den lägger vid den roll livsåskådningen och värderingarna spelar för människornas hälsa. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av stöd till av planerad psykoterapiutbildning. 1988/89 Ub757
mot · GC02Ub758 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub758 av m. fl. Den teologiska utbildningen i Vid finns en religionsvetenskaplig utbildningslinje med 20 platser. Dock äger studenterna där endast möjlighet att läsa 80 av linjens 160 poäng. Återstoden av utbildningen måste därför förläggas till annan ort, i regel eller . Till skillnad från dessa båda orter, där man inte ens alltid har kunnat fylla antalet utbildningsplatser, har det till linjen i i regel varit fler sökande än det antal man kunnat ta emot. Medan det i och finns 100 utbildningsplatser på vaije ort, har endast 20 platser. Det är därför, med hänsyn till det befolkningsrika upptagningsområde som västra utgör för , inte överraskande att alla inte har kunnat beredas plats. finns det ett starkt uttalat behov av förlängning av utbildningen i så att studenterna skall kunna läsa linjens samtliga 160 poäng utan att behöva flytta till annan studieort. Det är emellertid inte endast från studenterna själva, vilka framför allt är blivande präster, lärare eller socialarbetare, utan också från avnämarna som dessa önskemål uttrycks. Särskilt från i , och stift har starka krav uttalats om förlängning. Till skillnad från och bedrivs inte utbildningen i vid en särskild teologisk fakultet utan vid den religionsvetenskapliga institutionen inom den humanistiska fakultetens ram. Därigenom har bättre möjligheter skapats för en bredare kontaktyta med den övriga universitetsvärlden. Ett omfattande tvärvetenskapligt samarbete har kunnat etableras. a. har projektsamarbete bedrivits med institutioner som arabiska, sanskrit, litteraturvetenskap, nordiska språk, statsvetenskap, humanekologi, idéhistoria och vetenskapsteori, liksom med och . Forskningen vid institutionen har fått en speciell profil och har särskilt inriktats på bl. a. religionsmöten och religiös existensförståelse i en sekulariserad kultur och närliggande problem. Den budgeterade verksamheten, som omfattar både utbildning och forskning, omfattar endast ca . Till detta kommer anslag för speciella projekt. Om de studerande som blir antagna till den religionsvetenskapliga linjen i , skulle kunna beredas möjlighet att läsa hela linjeutbildningen där, innebär detta att ytterligare av det samlade linjeanslaget i landet skulle behöva anvisas institutionen i . Det totala anslaget för t. ex. teologiska fakultetsbudgeten i omfattar . Det är således totalt relativt små omfördelningar som behövs för att skapa förutsättningar för en förlängd utbildning i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förlängd teologisk utbildning i . () () 1988/89 Ub758
mot · GC02Ub760 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub760 En träbyggnadslinje vid högskolan i I har byggts trähus sedan urminnes tider. Tyvärr har vi haft en trend mot minskat användande av trä i byggandet. En mycket viktig orsak till denna för träet negativa trend är att dagens projektorer och byggnadsingenjörer ej fått tillräckliga kunskaper i träbyggnadsteknik. Detta beror på att undervisningen i träbyggnadsteknik på gymnasier och högskolor på många ställen varit undermålig och ibland obefintlig. För att i viss mån råda bot på denna brist föreslår jag att en byggnadslinje med träbyggnadsprofil inrättas vid den nya ingenjörsutbildningen i (ingenjörsutbildning på mellannivå). Lokaliseringen till är mycket logisk och naturlig eftersom stor träkompetens redan finns på högskoleinstitutionen och på Träteknikcentrum i . Den nya utbildningen ger ökade resurser och medför att de ovan nämnda institutionerna stärks, vilket leder till att intensivare träbefrämjande forskning kan bedrivas i . Genom en ökad utbildning i träbyggnadsteknik kommer i första hand träanvändningen i att öka. Detta kommer i sin tur att medföra en ökad kunskap och ökad användning av trä i våra exportländer. Trä är vår största förnyelsebara naturresurs. Trä ger oerhört viktiga arbetstillfällen inte minst i de glest befolkade delarna av vårt land. Trä är dessutom både miljövänligt och energisnålt. Om man till detta fogar träexportens oerhörda betydelse för vårt lands ekonomi står det helt klart att alla satsningar på utveckling av trä och dess användning är satsningar som snabbt kommer att betala sig. bör därför uppdra till regeringen att lägga förslag om en träbyggnadslinje till högskoleenheten i samt anvisa medel därtill. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen lägger förslag om att en träbyggnadslinje förläggs till högskolan i .
mot · GC02Ub765 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub765 av och (båda s) Professur i ämnet mänskliga rättigheter har tillsatt en arbetsgrupp som skall initiera och leda ett utvecklingsarbete för undervisning om internationell förståelse. Projektet inkluderar forsknings- och utvecklingsarbete beträffande undervisning i mänskliga rättigheter. Det är viktigt att universitet och högskolor bedriver forskning och undervisning om de mänskliga rättigheterna. Någon professur i ämnet mänskliga rättigheter finns inte i vårt land, vilken bör inrättas. Det är av särskild vikt att en professur inrättas med hänsyn till den utveckling och den vetenskapliga forskning som pågår på det internationella planet. Det har lagts ökad vikt vid de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna i den internationella diskussionen. Andra nordiska länder har f.n. ett visst försteg framför på detta område. Departementschefen har tidigare uttalat sig positivt om behovet av en professur i mänskliga rättigheter. Förslag härom har emellertid ännu inte lagts. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en professur i ämnet mänskliga rättigheter inrättas. () () 1* 1988/89.3sami.
mot · GC02Ub766 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub766 av () Laboratorieassistentutbildningen Laboratorieassistentyrket är ett tekniskt yrke med medicinsk anknytning. Genom utvecklingens och forskningens framsteg inom laboratorieområdet ställs ständigt nya krav på kunskap i naturvetenskapliga ämnen och därtill hörande laboratoriemetodik. Ett exempel på förändringar inom området är bioteknikens snabba expansion. Ett annat exempel är utbyggnaden av primärvården, som ställer delvis nya krav på laboratorieassistenterna. UHÄ har följt laboratorieassistentutbildningen och funnit att nuvarande utbildning är för kort för att ge tillräcklig kunskap i vissa ämnen. Problemen har ökat revidering av innehållet, då utbildningen i realiteten förkortades med 10 p. Inför budgetpropositionen 1986/87 och 1987/88 begärde UHÄ att få förlänga utbildningen med 10 p. En förlängning av utbildningen med 10 p. skulle bl.a. ge - bättre naturvetenskapliga och medicinska kunskaper - utökade kunskaper inom bioteknik, immunologisk och biokemisk metodik - utökade kunskaper inom elektronik och användandet av mikrodatorer. I samband med en översyn av utbildningen som gjorts av UHÄ har flera åtgärder övervägts för att förbättra utbildningen. En samlad remissopinion framhåller behovet av en förlängning. Flera remissinstanser har också pekat på ett stort behov av en förberedande naturvetenskaplig kurs om 5 p. bedöms 230280 studerande ha behov av denna preparandkurs. Inför årets budgetproposition har UHÄ föreslagit 35 årsstudieplatser för ändamålet, och en budgetförstärkning föreslås inför nästa budgetår. Kursen föreslås vara frivillig. Kursen har innevarande år anordnats i . För att nå syftet med en sådan förberedande kurs är det angeläget att den görs obligatorisk för samtliga elever som inte kommer från naturvetenskaplig eller tekniskt inriktad linje i gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den grundläggande laboratorieassistentutbildningen bör förlängas med 10 poäng till 100 poäng. 2. att som sin mening ge regeringen till känna att den förberedande naturvetenskapliga preparandkursen om 5 poäng bör bli obligatorisk för studerande som inte kommer från naturvetenskaplig eller tekniskt inriktad linje i gymnasieskolan. 1988/89 Ub766
mot · GC02Ub767 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub767 av () Flyktingpolitisk forskning I budgetpropositionen, bil 12 E Invandring m.m. saknar vi markeringar angående behovet av ökade kunskaper om flyktingrörelserna i världen. Invandringen av flyktingar till har aktualiserat behovet av forskning om varför de kommit hit och vilka konflikter som drivit dem på flykten. En huvudmålsättning i svensk flyktingpolitik är att bidra till lösningar av dessa konflikter. är kunskapsläget bräckligt och det krävs forskning. För att öka förståelsen för flyktingfrågan och varför tillämpar internationella flyktingkonventioner krävs forskning. Därmed läggs grunden för minskad ryktesspridning i frågor som gäller de pågående väpnade konflikter som drivit fram flykten. Därmed ges också möjligheter att bidra till att minska anledningen till flykt. har unik kompetens och möjligheter till denna typ av forskning. Inom freds- och konfliktforskningen i finns sådan forskning om hur konflikter mellan grupper uppstår och blir manifesta, tar sig våldsamma uttryck samt löses. Det krävs dock betydligt ökade resurser för att möjliggöra en långsiktigt inriktad flyktingpolitiskt intressant forskning i dessa frågor. Regeringen bör genom stärka denna tvärvetenskapliga möjliggöra forskning om de konflikter som initierar flykt och särskilt frågan om lösning av konflikterna. I anslutning till den invandrarpolitiska propositionen 1985/86:98, som förelädes , motionerade vi om vikten av en satsning på denna nya typ av invandrar- och flyktinpolitiskt relevant forskning. I den nämnda propositionen hade invandrarministern gjort vissa prioriteringar i fråga om forskning. Vi noterar med stor tillfredsställelse vidgningen av frågan till att omfatta flyktingpolitiken i hela dess vidd. Vi vill rikta uppmärksamheten på att denna markering också kräver en satsning i form av tjänster och anslag för att kunna förverkligas. Flyktingpolitisk forskning kräver en annan teori- och begreppsbildning än den invandrarforskningen omfattat (socialisationsteori). Forskning om orsaker till våld och konflikter av en typ, som inte tidigare rymts inom ramen för invandrarforskningen, kan som nämnts utvecklas inom ramen för freds- och konfliktforskning. Som vi sade i vår motion krävs konfliktforskning för att möta våldet, och framför allt för att ge allmänheten och beslutsfattarna bättre kunskaper samt minska sådan ryktesspridning som leder till främlingsskräck. Det krävs alltså forskning om konfliktlösning i flyktingländerna och om flyktingarnas egen roll i konfliktlösningsprocessen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av anslag till två universitetsbaserade forskartjänster, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att främja och informera om resultaten från denna forskning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ovannämnda forskning uppmärksammas och prioriteras i den aviserade prövningen av formerna för hur forskningsresultat inom invandrar- och flyktingpolitikens område kan tillgodoses . 1988/89 Ub767
mot · GC02Ub768 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub768 av och (båda c) Driftbidrag till Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So540 hemställs att beslutar bevilja i ett årligt anslag av 1 milj. kr.
mot · GC02Ub769 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub769 av och (båda fp) En dockteaterlinje vid Dockteater är en eftertraktad upplevelse för de flesta barn. I är dock inte dockteatertraditionen så gammal eller etablerad att det finns någon svensk utbildningslinje stödd med statliga medel. Den dockteater för barn och vuxna vi har i landet har till stora delar sitt ursprung från drygt 30-åriga gärning. Han har, jämsides med föreställningar på i och ute i landet, på eget initiativ utbildat ca 200 elever i dockteaterns speciella konstart. Därför finns det nu flera grupper som utövar denna form av kultur. De bidrar på så vis till den mångfald som är så viktig att upprätthålla på det kulturella området. Marionetteatern är en självständig stiftelse, som stöds av både staten och . Många var de som på olika sätt stödde teatern då den var nedläggningshotad på grund av lokal- och ekonomibekymmer. Ute i landet och inte minst utomlands är Marionetteaterns föreställningar mycket uppskattade. Teatern lockar också åtskilliga gästartister till . De kommer från länder där dockteatertraditionen är mycket gammal och kan visa upp tekniker som kuruma-ninghyo, bunraku, maskspel m.m. På Marionetteaterns museum, som är unikt i , finns en samling av internationella teaterdockor. Denna är tillgänglig för allmänheten. Det är inte i längden rimligt att skall bygga upp sin dockteatertradition på i stort sett ideella krafter. Att ha hand om och utbilda elever, ta emot gästartister, regissera och sköta administrationen för allt detta innebär en enorm arbetsbörda och ekonomiska uppoffringar. Därför anser vi att det nu är hög tid att utbildningen av dockteaterelever administreras genom , ev. genom att en dockteaterlinje inrättas där. De elever som utbildas vid Marionetteatern har hittintills inte fått statliga studiemedel. Det är inte rätt att just dessa elever saknar de möjligheter som studerande inom kulturens andra områden kan åtnjuta. Vi föreslår att de som studerar vid stiftelsen skall få statliga studiemedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en dockteaterlinje vid , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studiemedel till elever som studerar vid stiftelsen ]. () () 1988/89 Ub769 1 1988/89: Sf415
mot · GC02Ub770 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub770 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo962 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det finns ett stort behov av utbildade miljöjurister. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Ub771 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub771 av m.fl. (vpk) Lärarutbildningen i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T253 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av lärarutbildning till och . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02Ub772 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub772 av m.fl. (mp) forskningsstationer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Jo968 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en marin forskningsstation vid i sydöstra bör inrättas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en marin forskningsstation vid bör inrättas, gärna i samarbete med . () ()
mot · GC02Ub773 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub773 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Sf373 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att tandläkarutbildningen till viss del integreras med läkarutbildningen och till viss del med övriga tandvårdsutbildningar, det senare lämpligen genom en integrerad tandhälsovårdsskola, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tandläkarhögskolornas utveckling till regiontandvårdsinstitut, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en enhetlig 2-årig utbildning för all assisterande tandvårdspersonal i huvudsak utformad i enlighet med tandhygienistutbildningen.
mot · GC02Ub774 · 1989-01-25 00:00:00 — av m.fl. (vpk) En professur i kördirigering Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89: Kr356 hemställs att hos regeringen begär en översyn av tjänstestrukturen vid i , varvid även bör övervägas inrättande av en professur i kördirigering.
mot · GC02Ub775 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: Ub775 av m.fl. (c) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:Jo972 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om bevarande av marinekologiska institutionen vid , 2. att beslutar att ett Östersjölaboratorium skall inrättas. () () () () () ()
mot · GC02Ub776 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub776 av och (båda mp) Utbildning och forskning inom alternativ medicin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So547 hemställs att beslutar dels att forskning inom alternativ vård stimuleras och ges ökade ekonomiska resurser, dels att utbildning sker inom vårdutbildningen i alternativ vård, dels att en professur inrättas i alternativ medicin.
mot · GC02Ub777 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub777 av och (båda fp) marinbiologiska institution Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:T716 hemställs att ger forskningen vid bättre resurser.
mot · GC02Ub801 · 1989-01-11 00:00:00 — 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en totaldimensionerad gymnasieskola och en 3-årig yrkesutbildning, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skolans internationalisering och om skolans språkprogram, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en utökad lärarutbildning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade anslag för vuxenutbildning, studieförbund och folkhögskolor, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nya högskoleorter, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fasta forskningsresurser vid de regionala högskolorna. () () () () () () () ()
mot · GC02Ub802 · 1989-01-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub802 Inrättande av en idrottshögskola m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:Kr501 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade möjligheter att kombinera studier med idrott, 2. att hos regeringen begär förslag om inrättandet av en idrottshögskola. () () () () () () () () () () 1 1988189.3 sami.