mot · GC02A477 · 1989-01-25 00:00:00 — Odling av energigrödor och energiskog bör få stor betydelse vid denna förnyelse. Stimulanser för nya verksamhetsformer bör därför införas. En annan väsentligförutsättning för en sådan utveckling är att det finns en reell vilja hos statsmakterna att skapa en marknad för inhemsk drivmedeletanol. Inhemskt producerad drivmedeletanol bör därför få skattefrihet. anser även att fler enskilda människor bör ges tillfälle att på hel- eller deltid äga och bruka egen jord. Kombinationssysselsättningar och olika typer av brukningskombinationer är önskvärda och måste underlättas. Det är också särskilt viktigt att insatser görs för att förbättra kvinnors möjligheter att få sysselsättning på landsbygden. Ett åtgärdsprogram för landsbygden måste även innehålla företagsinriktade och individinriktade stimulanser för lokalisering resp bosättning på landsbygden och i dess tätorter såsom t.ex. avskrivning av studielån vid bosättning i utsatta delar av landet. Utlokalisering av tjänsteproduktion och förvaltning En stor del av den ekonomiska tillväxten har skett inom tjänstesektorn, både privata och offentliga tjänster. Det är nödvändigt att denna tillväxt även kanaliseras till småorter och landsbygd. Kommunerna kan här ta egna initiativ. Ett exempel är utlokaliseringen av taxiväxel till . Det finns ingen som helst anledning till att växeln måste sitta just i centralorten. Kontakten med chaufförerna sker ändå med radio, och med kunderna via telefon. På liknande sätt skulle man inom all statlig och kunna flytta ut enheter till mindre orter. Det kan antingen ske genom att hela enheter utlokaliseras eller genom att vissa funktioner utlokaliseras. Det kan vidare ske genom att vissa funktioner läggs ut på entreprenad till småföretag och enskilda i småorter eller genom att arbete läggs ut som distansarbete. 1988/89 anslutning till datastugor som byggs upp runt om i landet kan arbetsuppgifter A477 fördelas till människor i orten som är i behov av arbete. Datastugan kan fungera som en mötesplats och kontaktpunkt för distansarbete. Arbetsuppgifter som kan vara lämpliga finns på alla nivåer inom statlig och verksamhet. Alltifrån utrednings- och konsulttjänster till löneberäkningar, revision, registreringsarbete, fakturering osv. Även vårdarbete kan på detta sätt decentraliseras till småorter och glesbygd. Detta måste dock ske med långsiktig planering och med aktivt stöd från patienterna. Det är heller inte rätt metod att - som föreslogs - i en akut situation transportera långvårdspatienter från till . Det finns dock säkerligen hundratals patienter, t.ex. utan anhöriga, som skulle föredra vård av högre och jämnare kvalitet ute i landet än i en överbelastad vård i storstad. Inom konvalescentvård, rehabilitering och friskvård finns stora möjligheter att ta vara på landsbygdens speciella miljö, kvalitéer och förutsättningar. På landsbygden har länge bedrivits missbrukarvård, kriminalvård och ungdomsvård. har även flyktingmottagningar inrättats. Många landsbygdsbor undrar om landsbygden alltid ska ta hand om det samhällets avigsidor. En mer positiv syn säger att landsbygd och småorter kan erbjuda läkande och socialt fungerade miljöer som arbetstillfällen skapas. Det är dock viktigt att den här typen av arbetsplatser utvecklas stegvis i nära samarbete med lokalbefolkningen för att undvika konflikter och ta vara på befolkningens eget engagemang och intresse. Det är nödvändigt att vid sidan av den framväxande massturismen kring vissa heta turistregioner, som t.ex. och i , skapa förutsättningar för en mer småskalig och lokalt anpassad turism. Med stöd från glesbygdsdelegationen har också ett sådant arbete inletts i syfte att utveckla t.ex. med fäbodsturism och byturism. har även LRF arbetat med att ordna bondgårdssemestrar. Utvecklingen av turismen längs är ett annat exempel på lågpristurism som bygger mycket på resenärernas egen initiativkraft. Det är viktigt att turistrådet och andra samhällsinsatser inte ensidigt stirrar sig blinda på de stora koncentrerade turistprojekten utan aktivt stöder även denna typ av decentraliserad och enkel turism, som har förutsättningar att ge sysselsättning i många delar av landet. En resurs för turismen på landsbygden är de stora kulturella värden som finns där i form av otaliga kyrkor, slott, bruksmiljöer, kulturlandskap, fornminnen, småstadsmiljöer osv, vilka bättre bör utnyttjas för småskalig turism. Ett särskilt uppdrag bör ges till turistrådet att utreda möjligheterna till en småskalig turism på landsbygden utifrån landsbygdens egna förutsättningar. Bredda och utveckla landsbygdens kultur- och föreningsliv En god landsbygdsutveckling måste utöver materiella förhållanden, sysselsättning, bosättning och kommunikationer även innefatta en utveckling av kultur- och föreningsliv. För att dagens människor ska trivas och vilja stanna på landsbygd och i småort krävs ett utvecklat kulturliv och tillgång till olika fritidsaktiviteter för alla familjemedlemmar. Den tiden är förbi då jakt, fiske och en vacker natur kändes som tillräckliga beståndsdelar i fritiden på landsbygden. TV, radio och video kan inte ersätta behovet av utvecklat kultur- och föreningsliv. Det är särskilt angeläget att bredda och utveckla möjligheterna till fritidsaktiviteter för kvinnor och ungdomar. För många män är fortfarande jakt, fiske och friluftsliv en dominerande fritidsverksamhet. Många kommuner har uppmärksammat att kultursatsningar skapar ökad sammanhållning på en mindre ort, ger större självkänsla och utrymme för kreativitet samt kontakter med människor från andra delar av landet. Det är enligt vår mening en betydelsefull uppgift för att stimulera en fortsatt utveckling av kulturprojekt i mindre orter. Villkor för stöd ska vara att projektet genomförs på en ort med mindre än 5.000 inv och att projektet engagerar en stor del av lokalbefolkningen. Projekten bör också vara nyskapande i någon mening. Stöd bör kunna ges även till befintliga projekt för utvecklingsarbete. Utbildning för landsbygdens behov En viktig del i en positiv landsbygdsutveckling är en bra och fungerande skola. Det är väsentligt att både bildnings- och utbildningsbehov inte eftersätts. Nedskärningar på skolan drabbar oftast först skolor i glesbygd. krav på rejäla satsningar i skolan är också en garanti för att landsbygdens skolor kan bibehållas och utvecklas. En annan viktig resurs för landsbygden kan folkhögskolorna vara. Dessa har betydande möjligheter att lokalt spela en roll som centrum på landsbygden för bildning och kultur. De bör också kunna stimulera till nytänkande och innovativa insatser för att främja landsbygdens utveckling. Vuxenutbildningen är av stor betydelse för landsbygden. Det är viktigt att forskningsinsatser som syftar till att utveckla landsbygden baseras på landsbygdens förutsättningar Det är därför nödvändigt att betydande insatser sker på forskningsområdet som syftar till att utveckla landsbygdens basnäringar. Tillvaratagandet av jord, skog och andra resurser är av stor betydelse för hela samhället. Vi anser att måste få ordentliga resurser avdelade för forskningsinsatser i syfte att utveckla landsbygden. Insatser för informationsteknologi i glesbygd är ett annat viktigt område som måste stimuleras. Berörda statliga verk och myndigheter som t ex och , har här ett stort ansvar för att den nya tekniken kommer landsbygden till del på samma villkor som mer tätbefolkade områden. På regeringens förslag har fattat beslut om att folkbokföringen skall flyttas från de små församlingarna till de lokala skattemyndigheterna. Denna koncentration och försämring av servicen till enskilda människor genomförs till en merkostnad på en kvarts miljard. Beslutet innebar att ca 2 200 arbetstillfällen försvinner från församlingarna. Detta drabbar främst kvinnor på landsbygden. anser att detta beslut måste omprövas och ett nytt beslut fattas, där det fastslås att församlingarna skall ha ansvaret för folkbokföringen. För arbetsresor med egen bil får i självdeklarationen göras ett reseavdrag på kronor 10:20 per körd mil. Från detta avgår schablonavdraget på . Införandet av schablonavdraget har inneburit att mellan 250 till närmare får köras utan arbetsreseavdrag för det stora flertalet arbetspendlare. Det är förvånande att socialdemokraterna mitt under kampanj för landsbygdsutveckling kommer med ett förslag som skulle bli förödande för människorna på landsbygden och dess små orter. Socialdemokraterna har i sitt förslag om stor skattereform föreslagit att inga som helst reseavdrag skall få göras för de första fem milen enkel väg, arbetsresa. Detta kommer att drabba landsbygds- och småortsboende omänskligt hårt. Många pendlar emellertid också ut från stora orter till mindre orter. Dessa drabbas på motsvarande sätt. Reseavdraget (10.20/mil) är efter skatt som reseersättning i reda pengar värt mellan ca till per körd mil. Detta beroende på inkomstläge och schablonavdrag. Detta skall jämföras med att riksdagsmän och andra som har rätt att köra bil i tjänsten har rätt till en reseersättning på 19-19.30 per körd mil, dvs. mångdubbelt mer per körd mil. Enligt vår mening får inte reseavdragen försämras som socialdemokraterna föreslår utan reseavdragen bör tvärt om förbättras. T.ex. bör reseavdragen inte drabbas av hela schablonavdraget på . Det kan också noteras att medan reseersättningen för tjänsteresor stegvis höjts till nu 19-19.30 per mil så har reseavdragen för arbetsresor inte alls höjts i motsvarande grad. I det pågående skatteutredningsarbetet bör också utredas om reseavdragen för arbetsresor skall få göras i form av en skattereduktion, exempelvis i skatteminskning på slutskatten per körd mil. En sådan skattereduktion skulle vara en klar förbättring för minst 9 av 10 som har reseavdrag för arbetsresor. Reseavdragen skulle då inte bli inkomstberoende utan ha ett lika värde för såväl den deltidsarbetande låginkomsttagaren som för höginkomsttagaren. Sammantaget krävs det betydande insatser för en positiv landsbygdsutveckling. Vi föreslår att 200 milj. kr. anvisas nästkommande budgetår för utvecklingsinsatser på landsbygden. Dessa medel är avsedda för projekt som inte kan få stöd inom ramen för det ordinarie regionalpolitiska stödet. Det kvarstår enligt vår mening fortfarande ett betydande behov av upprustning och nyanläggning för att vidmakthålla och fullfölja landsbygdens elektrifiering. anser det därför mycket angeläget att det utöver de 2,5 miljoner som anvisas i budgeten för stödåtgärder anvisas ytterligare 3 miljoner om totalt 5,5 milj. kr. Detta är nödvändigt om det skall vara möjligt att fullfölja de uppgifter som avsåg när beslut fattades om upprustningsprogrammet för landsbygdens elektrifiering. Sammanfattningsvis innebär våra viktigaste förslag för landsbygdsutveckling följande: - att det direkta stödet till landsbygdsutveckling ökar med - att glesbygdsstödet utökas till - att en kraftfull upprustning sker av grusvägnätet genom möjligheter att genomföra beläggningsarbeten för - att de landsbygdsboende får rimliga villkor för sina arbetsresor genom bevarad avdragsrätt med lika värde för alla - att ytterligare medel avsätts för att genomföra programmet för landsbygdens elektrifiering - att de arbetstillfällen som folkbokföringen ger ute i församlingarna inte centraliseras i statlig förvaltning utan finns kvar inom kyrkan. - att jordbruket ges en bra möjlighet att ställa om och utvecklas för en ny situation genom att ett särskilt omställningsstöd utgår. - att ungdomen får bättre möjligheter att bo och forma sina liv på landsbygden och i småorter genom stimulanser till ungdomsbostäder - att småföretagsutvecklingen får en särställning i näringspolitiken bl.a. genom att i differentierade arbetsgivaravgifter ge de små rättvisa villkor i förhållande till storföretagen. - att den statliga verksamhetens service garanteras - att de vattenkraftsproducerande kommunerna erhåller en återbäring motsvarande kwh. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av insatser för landsbygdens utveckling samt hemställer om att hos regeringen begär förslag till ett åtgärdsprogram i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att beslutar till Landsbygdsutveckling m.m. (nytt anslag) anvisa . för insatser i syfte att utveckla landsbygden i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om glesbygdsdelegationens roll för en positiv A477 utveckling av landsbygden. () () () () () () ()