mot · GC02So213 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:So213 Mångå människor i vårt land behöver samhällets stöd för att klara sitt uppehälle. utbetalades socialbidrag till 296 800 hushåll. Antalet berörda socialbidragstagare var 539 500 och det totala beloppet som utbetalades var . Socialtjänstlagen föreskriver att den enskilde skall tillförsäkras en skälig levnadsnivå men överlåter åt kommunerna att avgöra vad som ska rymmas inom det begreppet. Socialhjälpstagarna är också utlämnade till kommunernas bedömningar av vad som är ekonomiskt möjligt i respektive kommun. Flera kommuner betalar ut för lite pengar i socialbidrag, dvs under normer. De som får för lågt socialbidrag kan visserligen överklaga beslutet, men många känner inte till detta eller vågar helt enkelt inte. Något som kommunerna tjänar på. Normalbeloppet för existensminimum 1988 för ensamstående var . Det motsvarar av basbeloppet. Utöver detta belopp tillkommer ett schablontillägg på för den som har arbetsinkomst på . Det innebär att för en person med i inkomst är normalbeloppet eller av basbeloppet. Motsvarande socialbidragsnorm enligt beräkningar, som bygger på hushållsbudgetar, var för ensamstående, dvs av basbeloppet. Skillnaden beror på att denna norm inkluderar sådana flerårsposter som om man räknar med existensminimum tillkommer utöver normalbeloppet. Enbart utgifter för möbler, husgeråd, TV, radio, m m utgör i norm av de 115. har i Statistiska meddelanden S 45 redovisat de vägledande socialbidragsnormerna per . Den allmänna trenden är positiv. Allt fler kommuner har socialbidragsnormer som täcker de vanligaste utgifterna i ett hushåll (bruttonormer) och normer som ligger på en realistisk nivå, dvs som ansluter sig till eller ligger över och beräkningar. Antalet kommuner på eller över nivå, dvs av basbeloppet, har ökat från 1987 till 1988. Högst ligger och och lägst och . Långt under existensminimum alltså! Men det räcker inte att bara se på totalsumma. Man måste också ta hänsyn till vilka utgiftsposter som ska räcka till, dvs se efter att de inte är flera än de som ingår i existensminimum. Vid en analys visar det sig att många kommuner med normer på eller strax över nivån för existensminimum manipulerar genom att räkna in tunga utgiftsposter som normalt inte borde ingå i normalbeloppet. Normerna ger då inte den skäliga levnadsnivå som socialtjänstlagen ålägger kommunerna att tillförsäkra sina invånare. Av fem kommuner (i SCB:s redovisning) vars norm understiger existensminimum, och alltså redan av det skälet inte uppfyller lagens bestämmelser, är det tre som dessutom räknar in utgifter för möbler, husgeråd, osv, i . Dvs normerna ligger i praktiken lägre, vilket innebär kring av basbeloppet. Av de 43 kommuner som har normer på av basbeloppet räknar 28 in utgifter för möbler, husgeråd, m m. Deras normer ligger alltså bara skenbart över den kritiska gränsen, existensminimum. I realiteten ligger de under! Hälften av de 28 kommunerna räknar dessutom in kostnaderna för lokala resor i , kostnader som det tidigare nämnda schablontillägget är avsett för. Totalt är det 49 kommuner som räknar in kostnader för lokala resor i , som understiger av basbeloppet! För att komma till rätta med dessa orättvisor mellan olika delar av landet föreslår vpk att regeringen utfärdar bindande normer för socialbidragen i form av en riksnorm. Enligt lag om allmän försäkring kan handikappersättning utgå till den som på grund av sitt handikapp har betydande merutgifter. Ersättningen är skattefri och ska inte tas upp som inkomst i deklarationen. En förälder som vårdar handikappat barn kan få vårdbidrag. En arvodesdel som är skattepliktig och en merkostnadsdel som är skattefri. Handikappersättning och merkostnadsdelen vid vård av handikappat barn ska inte reducera socialbidraget. De ska alltså inte räknas som inkomst vid beräkning av socialbidrag. Det gör inte heller merparten av landets 284 kommuner. Men 60 kommuner, drygt var femte alltså, minskar socialbidraget med handikappersättningen. Vilket innebär att handikappade människor som bor i dessa kommuner och som behöver socialbidrag, får mindre bidrag än vad de egentligen är berättigade till. 1988/89 So213 Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen utarbetar en riksnorm för socialbidrag i enlighet med vad som sägs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 So213