mot · GC02Jo259 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Jo259 m. fl (c) T rädgårdsnäringen I vårt land finns goda klimatförhållanden och tekniska förutsättningar för att bedriva en omfattande och kvalitetsinriktad produktion av trädgårdsprodukter m.m. Enligt vår mening ger detta möjligheter och förutsättningar för att till en större del basera den nuvarande och den framtida konsumtionen på en inhemsk odling. De svenska produkterna håller i en internationell jämförelse en hög kvalitet. Det finns fog för påståendet att svenskproducerade varor är odlade på ett sätt som är säkrare för konsumenten och kan därför anses ha en högre kvalitet än de importerade. har under en följd av år presenterat förslag i syfte att stärka konsumentinflytandet och konsumentskyddet avseende livsmedel samt en producentmärkning av livsmedel. Vi återkommer i dessa frågor i anledning av den av regeringen aviserade propositionen om livsmedelskvalitet. Miljöförbättrande åtgärder inom trädgårdsnäringen Även inom trädgårdsnäringen tvingas brukarna att använda kemiska preparat för växtskydd etc. Såväl odlare som konsumenter känner en oro för att medlen kan ge långsiktiga skador på miljö och hälsa. Kontrollen av trädgårdsprodukternas innehåll av restsubstanser av exempelvis bekämpningsmedel visar dock att de svenska odlarna använder medlen restriktivt. För att ytterligare minska användningen av kemiska medel har näringen utvecklat metoder för att bekämpa främst skadeinsekter med biologiska medel. Ofta är det enskilda odlare som tagit initiativ till detta. Odlarna söker nu också effektiva biologiska metoder för att kunna bekämpa svampar med flera organismer. Trädgårdsnäringen erlägger, liksom jordbruket, en miljöavgift på användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. När dessa avgifter infördes beslutade att intäkterna skulle användas för forskning och utveckling av miljövänliga metoder liksom för andra särskilda miljöåtgärder inom näringarna. Enligt vår mening skall intäkterna som inkommer från näringen användas för dessa ändamål och ej som en förstärkning av statskassan, vilket till viss del är fallet . bör besluta att uttala att särskilda resurser skall riktas till miljöförbättrande åtgärder inom trädgårdsnäringen. Jordbruket och samhället har tillsammans byggt upp ett skördeskadeskydd som näringen nu har ansvaret för. Ett motsvarande skydd finns ej för trädgårdsnäringen. Näringen kan ibland drabbas av skador på odlingarna på grund av otjänlig väderlek eller andra faktorer som den enskilde odlaren ej kan påverka. Detta kan leda till stora ekonomiska förluster för odlaren, vilket ej är tillfredsställande. En särskild form av skördeskadeskydd i likhet med jordbrukets bör därför införas. Den som drabbats av skada, förorsakad av kemiska utsläpp och som ej kan utpeka den ansvarige, får själv stå för förlusten som uppkommer. Vi har i vår motion om miljön framlagt förslag att företag skall teckna obligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalier. Denna försäkring är avsedd att täcka de skador som uppkommer där den ansvarige ej kan utpekas. Variationer i lönsamhet mellan år innebär givetvis en stor fluktuation i beskattning. För att komma tillrätta med detta finns olika möjligheter, vilka gäller för alla slags företag: - Avsättning till varulagerreserv = varulagernedskrivning - Avsättning till resultatutjämningsfond - Avsättning till investeringsfonder resp. investeringsreserv - Avskrivning av inventarier En varulagernedskrivning är för de flesta trädgårdsföretag inte aktuell eftersom produkterna oftast är färskvaror och inte kan lagerhållas. Avsättningar till resultatutjämningsfond är enligt vår mening det alternativ som kan komma ifråga för denna typ av företag, avsättningar till resultatutjämningsfond baserad på utbetald lönekostnad, där max av denna får avsättas. Av det till statlig inkomstskatt taxerade resultatet får max avsättas. Arbetskostnaderna inom trädgårdsföretag varierar av de totala kostnaderna, beroende på inriktningen av företagets produktion. Det är väsentligt för ett företag att kunna behålla den arbetskraft som finns inom företaget. Inkomsterna från ett företag kan variera beroende på flera faktorer som påverkar skörderesultatet. Genom att i ökad utsträckning kunna använda resultatutjämningsfonder skulle på så sätt medel kunna sparas från ett bra år till ett sämre. Detta möjliggör att trygga anställningsförhållanden skapas inom näringen. Med hänsyn till vad vi ovan har anfört föreslår vi att trädgårdsföretagens möjligheter för avsättning till resultatutjämningsfond ökar från till av lönesumman. 1988/89 Jo259 anslås medel som ett utvecklingsanslag till trädgårdsnäringen på för teknikutveckling i eller stöd till enskilda företag. Anslagen fördelas av lantbruksstyrelsen. Vi anser att anslaget även fortsättningsvis skall utgå i första hand till enskilda företag. Medel som ej används för enskilda företag bör dock kunna användas som bidrag till kollektiv teknikutveckling eller till gemensamma projekt mellan flera trädgårdsföretag. Lantbruksstyrelsen bör få möjligheten att avsätta medel även för ovan nämnda ändamål. Genom riksdagsbeslutet att ersätta den kvantitativa importregleringen med temporära importförbud för äpplen och päron med tullar förändras de svenska producenternas ekonomiska villkor negativt. Den svenska fruktodlingen är av bland annat av denna orsak i behov av stöd för strukturåtgärder i odlingen. Detta gäller inte minst för att klara av de röjningsåtgärder som krävs för ett förnyande av odlingarna samt ett ekonomiskt stöd för omställning av produktionen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen,bil. 11 B6, att en ram på 12,5 milj. kr. skulle tillföras näringen för detta ändamål. Regeringens förslag innebär dock i praktiken att inga nya medel avsätts för dessa åtgärder under det kommande budgetåret. Vi anser att det föreslagna stödet ej är tillräckligt för att genomföra de röjningsåtgärder som är nödvändiga. Vi föreslår därför att skall besluta att ramen för strukturåtgärder i odlingen skall vara för åren 19891991. Vi anser av detta skäl att bör besluta att för stukturåtgärder i odlingen, under /90 anslå ett med 10,0 milj. kronor förhöjt belopp (prop 88/89:100 bil. 11 B6). Bidraget till främjandena inom trädgårdsnäringen har varit oförändrat. Även för kommande budgetår föreslår regeringen . Enligt vår uppfattning bör anslaget räknas upp, dels för att täcka fler områden, dels för att anslaget ej räknats upp. Vi föreslår därför att beslutar för detta ändamål anslå ett med 1,0 milj. kronor förhöjt belopp, prop 88/89:100 bil. Behovet av en långsiktig politik för näringen 1982 presenterades en utredning om trädgårdsnäringen. Denna utredning skulle ligga till grund för den långsiktiga politik som krävdes för näringens utveckling. Detta har inte skett. Vi anser att det nu är mer angeläget än någonsin förr att en utvärdering av näringens situation genomförs. Inte minst mot bakgrund av de förändringar i näringens villkor som skett . Vi föreslår nu att av 1988/89 Jo259 regeringen begär en utvärdering hur trädgårdsnäringens förutsättningar Mot. 1988/89 förändrats utredning. I anledning av vad i motionen anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktade åtgärder för miljöförbättrande åtgärder inom trädgårdsnäringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter till teknikutveckling/stöd till enskilda företag, gemensamma projekt och kollektiv teknikutveckling, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter till avsättningar till resultatutjämningsfonder,1 ] 4. att beslutar om en höjning av ramen för strukturåtgärder i odlingen till , prop 88/89:100, bil.11 B6, 5. att beslutar om ett i förhållande till regeringen i denna del höjt anslag till strukturåtgärder i odlingen med , prop 1988/89:100, bil.ll B6, 6. att beslutar om ett i förhållande till regeringen höjt anslag till främjande av trädgårdsnäringen med , prop 1988189:100, bil.ll B6, 7. att av regeringen begär en utvärdering av trädgårdsnäringens förändrade situation. () () () 1 1988/89:Sk408