mot · GC02Ub763 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub763 (s) Högskoleutbyggnad i Utbildningsfrågorna har en avgörande betydelse för utvecklingen av arbetsmarknaden i ett län. Flera undersökningar visar att tillgången på kvalificerad arbetskraft är den viktigaste faktorn, såväl vid val av region som vid val av lokaliseringsort inom regionen. Närhet till universitet och högskolor är avgörande för tillgången på kvalificerad arbetskraft och utgör dessutom en lokaliseringsfaktor i sig vid val av region. De flesta som flyttar är . Det är den åldersklass där arbetskraften utbildas. Det innebär att flyttning, utbildning och val av bostadsort sker i livet. Valet av studieort tenderar därför att bli ett val av framtida bostadsort. Tillgång på universitets- och högskoleutbildning bestämmer därför i långt större utsträckning än tidigare de framtida lokaliseringsmönstren. I årets budgetförslag föreslås några få förbättringar för / . Men detta räcker inte. De sörmländska ungdomarna måste ges bättre möjligheter att utbilda sig, arbeta och bosätta sig i länet. Behovet av ökade insatser inom utbildningsområdet kan exemplifieras med uppgiften att i län går av ungdomarna vidare till högre utbildning medan däremot i motsvarande siffra är . Högskoleutbildningen i måste därför utökas och utvecklas samt ges en god anknytning till forskning inom skilda områden. I proposition 1987/88:166 om inrättande av högskola i , skriver utbildningsministern bland annat: Spridning av högskoleutbildningen var ett viktigt inslag högskolereform .... Varje högskoleenhet förutsätts härvid svara för utbildningsutbudet i det egna länet .... Därmed kommer samtliga län att ha en egen organisation för högskoleutbildning. I och har vi inte upplevt att vi fått tillräckliga förstärkningar för att göra den gemensamma högskolan till en stark resurs i bägge länen. tillhör högskolan i / en av de små och har den fått stå tillbaka för satsningar eller förstärkningar på annat håll. och har ställt stora förhoppningar till den gemensamma högskolan. Dessa förhoppningar skulle naturligtvis stärkas ytterligare med två enheter om även dessa län hade egna högskolor. I sin rapport om de nya högskolornas framtida struktur skriver UHÄ om betydelsen av samarbete mellan högskolorna i Bergslagen. Detta vill vi gärna instämma i. Om högskolan i /delas, skulle säkerligen samarbetet fortsätta på samma sätt som . Vi ser det som mycket angeläget att regeringen överväger den framtida utvecklingen vid högskolan i /. Från näringsliv och offentlig verksamhet betonas genomgående vikten av att det etableras en bred bas av högre utbildning i länet. Högskolans avdelning i har i sin verksamhet god hjälp av några samverkande resurscentra. , skall genom forskning, utveckling och utbildning tillgodose och underlätta införandet av ny teknik i de små och medelstora företag som saknar anknytning till FoU-verksamhet. Ett nära samarbete mellan högskolan, AMU och utvecklingsfonden garanterar ett effektivt resursutnyttjande. Huvudområden är arbetsmiljö, svetsproduktionssystem, svetsmetallurgi och laserteknik. Pilotverkstaden, har utrustning och kompetens för utbildning i verkstadsteknik. Det är en stiftelse med kommun och som stiftare. är ett centrum för datorstödd ingenjörskonst. Institutet ingår i högskolans organisation men har eget budgetansvar. WS-tekniskt Centrum, med utrustning och kompetens för utbildning i anläggningsteknik har byggts upp av i samverkan med WS-branschens organisationer. Ett för den regionala verkstadsindustrin framträdande kunskaps- och kompetensområde är fordonsteknik med särskild inriktning mot konstruktion och produktion av tunga fordon. i , Scaniabussar i , VME (BM) i är exempel på detta. I regionen finns också ett stort antal företag som är underleverantörer till fordonsindustrin. Verksamheten inom fordonsindustrin präglas i hög grad av den pågående utvecklingen mot en alltmer automatiserad, datorstödd produktion. Cheferna för flera stora företag i länet har under årets arbete med högskolans anslagsframställning betonat nödvändigheten av att den högre utbildningen inom teknik och ekonomi byggs ut. Det finns alltså utomordentligt goda förutsättningar att utveckla mellaningenjörsutbildningen och dessutom inrätta en civilingenjörsutbildning av den typ som håller på att byggas upp vid högskolan i . Den skulle i så fall ges en profilering mot produktionsautomation. Bristen på personal inom barnomsorgen i länet är väl dokumenterad. Det är viktigt att attrahera så många sökande som möjligt till denna utbildning. Därför är det angeläget att den decentraliserade utbildningsformen utvecklas i ett system där olika kommuner kan vara studieort. De utbildningslinjer som successivt måste tillföras högskolans avdelning i är - 80-poängsutbildningar inom de traditionella teknikområdena - 80-poängsutbildningar med speciell inriktning mot konstruktion av tunga fordon och VVS-teknik 1988/89 Ub763 - lärarutbildning inom industri- och hantverksområdet enligt förslag i högskolestyrelsens anslagsframställning - decentraliserad utbildning för personal inom barnomsorg. Dessutom behövs med hänsyn till länets resurscentra och näringslivets struktur, profilerad civilingenjörsutbildning av den art som utvecklas vid högskolan i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en förstärkning av högskoleutbildningen i . () () 1988/89 Ub763