ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02Kr248 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr248 av och (båda fp) Lokalradio per telefon och via text-TV För att underlätta för allmänheten att få del av lokalradiostationernas sändningar föreslår vi dels att sändningarna kan bli tillgängliga via telefon, dels att sammandrag av nyheter förmedlas via text-TV. Det kan finnas åtskilliga skäl till att man vill lyssna på någon sändning från lokalradiostation, som man inte kan avlyssna med radiomottagare: man är på resa och vill följa nyhetssändningar från hembygden, man vill följa något program, som enbart sänds från viss lokalradiostation. Om lokalradiostationernas sändningar kopplades till telefonanläggning, skulle man, oberoende av var man befrinner sig, kunna ringa upp valfri lokalradiostation för att avlyssna aktuell sändning. Kostnaderna för lokalradio skulle inte bli särskilt stora. Lokalradion erbjuder avlyssningsmöjligheten. Den uppringande betalar själv avlyssningen som ett vanligt telefonsamtal. Vi föreslår att och får i uppdrag att utveckla anläggningar lämpliga för denna typ av kontakt med lokalradiostationerna. Lokalradioservice för hörselskadade och intressenter i förskingringen 1981 genomfördes en försöksverksamhet i samarbete mellan Radio och text-TV. Radio lämnade kontinuerligt till textTV-redaktionen sammanfattningar av nyhetssändningar, som på särskilda Kristianstad-sidor publicerades i text-TV. Försöket var mycket framgångsrikt och uppskattades särskilt av hörselskadade men också av människor i förskingringen, som genom hembygdsband eller på annat sätt var intresserade av att följa nyhetsflödet i Radio . Vi föreslår att och /textTV får i uppdrag att fullfölja Radio Kristianstad-försöket så att alla lokalradiostationer kan producera sammanfattningar av sina nyheter och få dem publicerade i text-TV. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att och får i uppdrag att göra lokalradiosändningar tillgängliga per telefon, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sammanfattningar av lokalradiostationernas nyheter också publiceras i text-TV. () () 1988/89 Kr248
mot · GC02Kr250 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr250 av m. fl. Statsbidrag till inköp av instrument för kommunala Kulturverksamheten i skolan har uppmärksammats i den kulturpolitiska debatten. I regeringens budgetförslag finns t. ex. speciella anslag för kulturverksamhet i skolan. VPK anser att detta är en mycket positiv utveckling. Vi har i en annan motion till årets utförligt betonat vikten av att barn och ungdomar genom kulturella satsningar i skolan ges möjlighet att uttrycka erfarenheter och kunskaper, som hör ihop med den verklighet de lever i. Målsättningen med sådan verksamhet i stort bör vara att de ska bli aktiva kulturskapare. Den kommunala musikverksamheten har här en viktig uppgift att fylla. Men elever får inte av ekonomiska skäl hindras från att delta i t. ex. den kommunala . Det är dyrt att köpa ett acceptabelt musikinstrument. Därför kan ett stort antal elever inte delta i den kommunala verksamhet (utom i ett fåtal kommuner där man för en billig avgift kan disponera ett instrument under de terminer undervisning bedrivs). VPK kräver att alla barn upp till gymnasieskolans slut ska ha möjlighet att delta i kommunernas musikliv. Vi föreslår därför att ett särskilt statsbidrag ges till kommunerna så att det blir möjligt för vaije kommun att skaffa sig en depå med musikinstrument från vilken eleverna för en rimlig avgift kan hyra sitt musikinstrument. 1988/89 Kr250 259 1 1988/89. Med hänvisning tili det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ett nytt statsbidrag för att kommunerna skall kunna skaffa sig depåer med musikinstrument i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 Kr250
mot · GC02Kr251 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr251 av och (båda c) Kulturens betydelse för regional utveckling För att skall kunna utvecklas på ett fortsatt positivt sätt krävs att länet kan bjuda på en verkligt kreativ miljö. 1 en sådan miljö spelar kulturen en viktig roll. Ökade kultursatsningar kan ha lika stor betydelse som vissa regionalpolitiska åtgärder. Kultur utgör en stor samhörighetsfaktor. Den lokala kulturen och historien skapar identitet och sammanhållning. I har det från muséets sida förts fram idéer om att skapa ortsmuséer som i större omfattning än länsmuséet kan skildra t. ex. konsthantverk, musiktradition, brukshistoria osv. med mer lokal känsla. Sådana museer måste självfallet tillkomma genom samarbete med hembygdsföreningar och kommuner. I en partimotion från föreslås att muséum skall få bättre resurser genom att antalet grundbidrag ökas med 3 till 15. Denna ökning ger självfallet bättre möjligheter till utveckling av muséets verksamhet men torde inte räcka för ovan skisserade verksamhetsökning. Vi föreslår att utses till försökslän och får tillgång till medel från anslaget F2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m. m. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar utse till försökslän såvitt avser utvecklingsverksamhet på kulturområdet i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GC02Kr253 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr253 I årets budgetproposition bil. 10 har för Vadstenaakademien och Drottningsholmsteatern den förändringen gjorts att fortsättningsvis inte dessa teatrar skall ha egna anslagsrubriker, utan skall sammanföras till ett klumpanslag med ett 30-tal bidragsändamål. Även om föredragande framhåller att skall beakta det behov av kontinuitet i bidragsgivningen som små och ekonomiskt svaga verksamheter behöver och vidare påpekar att de institutioner som fått bidrag direkt över statsbudgeten fortsättningsvis skall få bidrag, så hade det för dem varit en fördel att redan vid tiden för bugetpropositionens offentliggörande få veta bidragsnivån. Det nya arbetssättet förutsätter att kommer att finna sådana former för prövningen av bidragsärenden att inga problem med verksamhetsplaneringen hos de sökande kommer att uppstå. Men förhållandet för dessa två teatrar är att de bedriver sommarverksamhet och är i behov av att tidigt få uppgift om anslagsnivån. Tiden mellan meddelandet om bidrag och till starten av verksamheten får inte bli för kort. Den nu föreslagna ordningen har förorsakat stor oro och man tror sig inte klara verksamheten med den nya formen för bidrag. Därför är den tidigare anslagsordningen, med besked om bidragets storlek vid budgetpropositionens läggande, mycket viktig för dessa teatrar. De kan inte vänta på att få besked om hur mycket pengar de får. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att Vadstenaakademien och Drottningholmsteatem även fortsättningsvis får besked om storleken på sina verksamhetsbidrag vid statsbudgetens offentliggörande.
mot · GC02Kr254 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr254 Ökat anslag till i En mycket intensiv och framgångsrik verksamhet bedrivs av i . Forskningen om emigrationen i såväl som stimulerar kontakten mellan ättlingar på båda sidor om . Ett allt större antal amerikanska turister kommer till och många av dem besöker i . Med benäget bistånd av Turistråd satsar nu på att få ännu fler amerikanska turister, däribland många svenskättlingar, att besöka . I de olika turistprogram som planeras kommer att få ökat utrymme vilket ökar belastningen på den hårt ansträngda personalen. i är i högsta grad att betrakta som en riksinstitution med en kunnig personal som har kontaktnät över hela och ett gott samarbete med institutioner med material av värde för emigrationsforskning i vårt eget land. Landsting och kommuner har lämnat ett väsentligt ökat ekonomiskt stöd till . Innevarande år är detta stöd som används till hyror och lön för anställda med lönebidrag. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det statliga anslaget till fortsättningsvis skall fördelas genom arkiv. Ett undantag gör dock regeringen genom att Stiftelsen även fortsättningsvis skall erhålla bidrag direkt beviljade av regering och riksdag. Motivet anges vara att arkivet genom långvarig verksamhet har fått en särställning. i och har även de genom långvarig verksamhet en unik ställning som de enda arkiven av stor omfattning när det gäller emigration. Jag föreslår därför att dessa arkiv även fortsättningsvis skall få sina anslag under särskild anslagspost. Den ökade versamheten hos har medfört att behovet av en heltidsanställd föreståndare nu är mycket stort. har för nästa budgetår ansökt om ett anslag på som enligt min mening är skäligt med tanke på den stora verksamhet som bedrivs och rimligtvis borde staten ta ett större kostnadsansvar med tanke på balansen mellan kommunalt och statligt stöd för ett arkiv som har statsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna, att i och även i fortsättningen skall få anslag via en särskild anslagspost, 2. att anslår till i /90. 1988/89 Kr254
mot · GC02Kr256 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr256 av och (båda s) Arkeologiska undersökningar vid bostadsbyggande Vid sanering av fastigheter i framför allt kommunernas stadskärnor är det inte ovanligt att man påträffar fornlämningar i samband med grävningsoch schaktarbeten. För att få tillstånd att avlägsna fornlämningen får byggherren förbinda sig att svara för utgrävningskostnadema. Det innebär ofta betydande merkostnader. Vid uppförande av bostäder med statliga lån ingår inte denna kostnad i belåningen. Utgrävnings- och undersökningskostnadema leder till överkostnader som i vissa fall kan medföra kraftigt ökade boendekostnader. I ett aktuellt projekt i med 20 lägenheter innebär utgrävningarna en merkostnad på . Med hänsyn till att utgrävningarna i de flesta fall är av riksintresse är det inte rimligt att belasta de boende i detta och liknande projekt med dessa extrakostnader. Vissa förändringar och förbättringar av fomminneslagen har genomförts . Det finns nu möjligheter att erhålla ett statligt ränte- och amorteringsfritt lån, men låneramarna är så begränsade att lånen, i de fall de beviljas, bara täcker en begränsad del av utredningskostnadema. Eftersom många av dagens nya bostäder tillkommer genom stadsförnyelse inne i tätorternas centrala delar är det angeläget att frågan om kostnadsansvaret för arkeologiska utredningar blir löst. Det är rimligt att kostnaderna bärs solidariskt av samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kostnadsfördelningen av arkeologiska undersökningar i samband med bostadsbyggande.
mot · GC02Kr257 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89: Kr257 av och (båda s) I samband med att kulturminnesvården fått en samlad lagstiftning, har dess ansvarsområde breddats. Den vidgade inriktningen som detta inneburit gäller inte minst för byggnadsvården, vars arbetsfält utgör en väsentlig del i bevarandet och levandegörandet av vårt gemensamma kulturarv. I kulturmiljöpropositionen (1987/88:104) anförs t. ex. att: Kulturmiljövården kan dock inte inskränkas till att bara ta tillvara det exklusiva eller specifikt intressanta. Den måste också bidra till att bibehålla och utveckla en rik vardagsmiljö... Ett mål för kulturmiljövården bör vara att stärka den lokala kulturella identiteten. Statens ansvar för vården av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse formulerades 1981. Statens ansvar skulle omfatta byggnader av såväl nationellt värde som värden betingade främst från regional och lokal synpunkt. Statens anslag till denna verksamhet har under minskat kraftigt. växer behovet av byggnadsvård i paritet med eftersläpningen och de nya typer av projekt som tillkommer i och med ett bredare arbetsfält. är situationen sådan att till och med vården av landets fåtaliga byggnadsminnen hotas. Det allvarligaste är dock att de försvagade resurserna leder till att nästan ingen av den lokalt och regionalt identitetsskapande bebyggelsen kan vårdas. Därigenom uppkommer en bristande överensstämmelse mellan byggnadsvårdens verksamhet och kulturmiljövårdens och kulturpolitikens övergripande mål. Visserligen förskjuts ansvaret för kulturmiljön alltmer till kommuner och enskilda, men det är desto viktigare att statliga stimulansmedel finns tillgängliga i erforderlig omfattning. genomförda undersökningar visar, att i jämförelse med förhållandena i framstår de svenska statsbidragen för byggnadsvård som små. En hel rad nationer i såväl Öst- som faster stor vikt vid vården av sin kulturhistoriska bebyggelse och prioriterar kraftigt denna verksamhet. Om byggnadsvården skall spela en viktig roll för vården av kulturmiljön och om riktlinjerna för verksamheten skall förbli meningsfulla, måste således statens bidrag för att stimulera byggnadsvård kraftigt höjas. Handläggningen av byggnadsvårdsfrågor sköts centralt via . Emellertid är det de regionala organen, d. v. s. länsstyrelserna, som bäst kan bedöma vårdbehovet. En överflyttning av statsmedlen till länsstyrelserna skulle därför dels medföra en effektivisering och fhrenk- Mot. 1988/89 ling av handläggandet, dels möjliggöra en långsiktig planering av bygg- Kr257 nadsvården. Med hänvisning till det ovan anförda 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en förstärkning av byggnadsvården, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att handläggningen av byggnadsvårdsärendena decentraliseras till länen. () ()
mot · GC02Kr258 · 1989-01-24 00:00:00 — 1988/89: Kr258 av och (båda s) Vården av landets fasta fornlämningar har främst varit en statlig angelägenhet. Under en följd av år har därför tillsammans med länsstyrelserna och länsmuseerna upprättat ett vårdprogram för landets pedagogiskt och vetenskapligt värdefullaste fornlämningar. av de kända fomlämningama har på detta vis vårdats och gjorts tillgängliga för en intresserad allmänhet. Dessa miljöer, väl underhållna och lätta att besöka, upplevs som viktiga inslag för den lokala identiteten. utgör de genuina turistiska sevärdheter. har fomvården bedrivits i form av statliga beredskapsarbeten. Detta har medfört att verksamheten blivit ytterst konjunkturkänslig. första år var t. ex. omfattningen så stor som 60000 dagsverken/år. är situationen en helt annan. Till följd av förbättrad sysselsättning i flera regioner har beredskapsmedlen för fomvård drastiskt minskat. Till detta kommer en förändring av arbetsmarknadspolitiken, vilket betyder att långsiktiga vårdinsatser ytterligare försvåras. Detta har sammanlagt inneburit att fornvårdsinsatsema överlag har reducerats kraftigt och i vissa län upphört helt. Mot bakgrund av fomlämningamas och fomvårdens betydelse som en viktig länk i en övergripande kulturmiljövård, samt de stora resurser som investerats i vård av fornlämningar (cirka 390 milj. ), framstår det som synnerligen angeläget att det skapas en stabil ekonomisk grund för verksamheten. Ett första steg i denna riktning har tagits genom kulturmiljöpropositionens (1987/88:104) anvisning av 6 milj. kr. till för vård av fornlämningar och kulturmiljöer. Detta är bra, men otillräckligt för att bedriva en fornvård av ungefärligen samma omfattning som . En förstärkning av medel är nödvändig. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en förstärkning av medel för vård av fornlämningar. () ()
mot · GC02Kr259 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr259 av m. fl. (s) Ett industriminnesvårdsanslag Det statliga stödsystemet inom kulturmiljövårdsområdet är uppbyggt enligt principen om att medel avsätts dels för byggnadsminnesvård, dels för forn- och ruinvård. Principen för denna grundkonstruktion bygger på att det är just dessa objektskategorier som av tradition tidigare varit föremål för kulturmiljövårdsinsatser. har en allt större uppmärksamhet också riktats mot de lämningar som visar vårt lands industrialisering och uppkomst som industrination. En del av de byggnadsvårdsmedel som ställts till kulturmiljövårdens förfogande har kommit att användas till byggnader av industriminneskaraktär. Genom att behovet av byggnadsvårdsmedel också för andra byggnadsobjekt är så stort, har byggnadsvårdsmedel till renodlade industriminnesmärken och industrimiljöer varit otillräckliga. Mot denna bakgrund finns det anledning att överväga om inte ett särskilt industriminnesvårdsanslag skulle införas vid sidan av befintliga byggnadsvårds- och fornvårdsanslag. Behovet av ett sådant anslag är viktigt, därför att en hel del av lämningarna som finns från vår industrioch teknikhistoria inte är av typen byggnader, utan t. ex. har form av flottningsrännor, stånggångar, pumpanordningar och gruvhål etc. Inrättande av ett industriminnevårdsanslag skulle alltså kunna understryka den nya miljösyn som alltmer kännetecknar kulturmiljövården, genom att inte bara objekten utan också helheten i miljön skulle kunna tas till vara. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett särskilt industriminnesvårdsanslag. Bo Finnkvist (s) ()
mot · GC02Kr260 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr260 av och (båda fp) Fyren på Svenska Högarna Längst ut i ligger en av mest kända fyrar, Svenska Högarna. Denna fyr, som lyst upp horisonten , saknar i princip betydelse för yrkessjöfarten. Men den är den enda i sitt slag i hela en s. k. heidenstammare, dvs. den konstruerades av , far till skalden . Fyren är ett levande monument inte bara över en lotsled och en viktig fyrplats utan också över en epok i svensk sjöfart och svenskt fyrväsende. Om fyren rivs vilket tycks ha planer på kommer till yttermera visso hela landskapsbilden i havsbandet att förändras. har beslutat att uppföra ett vindkraftverk på ön, och vill resa en mast. Om fyren rivs kommer dessa moderna konstruktioner att bli så mycket mer dominanta i denna del av ytterskärgården. Dessutom är Svenska Högarna en av landets få återstående bemannade utsjöposter, och det vore onekligen märkligt om denna anrika fyrplats skulle bli utan fyr. Det uppgivna skälet till en rivning skulle tydligen vara att av försummat underhåll från sida en målning av fyren skulle bli för kostsam beräknad till . Vi föreslår att fyren på Svenska Högarna förklaras för statligt byggnadsminne. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att fyren på Svenska Högarna bör förklaras för statligt byggnadsminne enligt förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m. m. () () 1988/89 Kr260 270 1 1988/89.
mot · GC02Kr261 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr261 av () slott Vid flera tillfallen har utbyggnaden av behandlats i . Anledningen är att landsarkivet är inrymt i Slottsvallarna. fattade beslut om att skall återuppforas. skedde en viss ny- och ombyggnad och utrymmet motsvarar f. n. ca. Detta skedde genom en byggnad utmed borggårdens östra sida, en byggnad som volymmässigt återskapade intrycket av de rivna slottsvallarna. Utbyggnaden är redan i stort sett tagen i anspråk. En andra etapp, som diskuterats men som ännu inte projekterats, har beräknats ha en kapacitet för sammanlagt . Det föreslagna systemet, att skall utgöra ett intensivdataområde, gör det också än mer angeläget att fullfölja utbyggnaden av slottsvallarna i . Vidare kan anföras att accepterat att en utbyggnad kan få ske i etapper endast under förutsättning att den inte dröjer längre än till 1992. Då skall utbyggnaden vara klar i sin helhet. Den fortsatta återuppbyggnaden bör därför av berörda myndigheter bli uppmärksammad för snara åtgärder. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en fortsatt återuppbyggnad av vid .
mot · GC02Kr262 · 1989-01-20 00:00:00 — Motion till 1988/89: Kr262 av (vpk) Ökat stöd till ansvarsmuseerna , , , och Statens konstmuseer är enligt riksdagsbeslut landets ansvarsmuseer. De fem ansvarsmuseerna representerar viktiga ämnesområden inom kulturliv, historia, natur och ekologi. I museipropositionen (1986/87:97) anges några centrala uppgifter som skall utvecklas i våra samspel med andra museer i landet. Så t. ex. skall de överblicka samlingar av samma slag i landet och bedriva utvecklingsarbete. De skall arbeta för att föremål och annan museidokumentation kan visas i olika delar av landet. Med andra ord utveckla vandringsutställnings- och pedagogisk verksamhet. Ansvarsmuseerna skall också följa med och förmedla vad som sker internationellt och ta till vara möjligheter till ökat internationellt samarbete. Sammanfattningsvis har dessa fem ansvarsmuseer ett sammanhållande ansvar för olika delar av museiområdet. Men ansvaret skall bygga på ett utvecklat samarbete med regionala och lokala museer. Det förutsätter att kunskapen om var i landet olika samlingar finns, deras användbarhet och tillgänglighet för fler måste förbättras. Museerna kan bli viktiga kunskapsbaser för dem som vill veta mer om landets historia, konst och natur. På en rad konkreta områden måste en samverkan museerna emellan komma till stånd, t. ex. på områden som ADB, vård av samlingar, utbildning och utställningsverksamhet. Museerna måste ytterligare bredda sina kontaktytor med samhället i övrigt och engagera sig för en bred folkbildningsverksamhet. Ansvarsmuseerna skall i detta arbete vara ledande och inspirerande, ge stöd och råd samt medverka till att de regionala resurserna förstärks. Det är omfattande uppgifter som anges. Flera av dem kan inte förverkligas. Vad som först skall utvecklas är en hållbar museipolitik, bättre kunskaper om museisektorns olika delar och ökade resurser. Respektive ansvarsmuseum har erhållit för att arbeta med de nya uppgifterna. Ytterligare avsätts i årets budgetproposition. Det är klart otillräckligt. A 1 1988/89. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att utöver regeringens förslag anslår ytterligare 1 OOOOOO kr till ansvarsmuseerna för /90. 1988/89 Kr262