mot · GC02A489 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:A489 av m.fl. (c) Regionalpolitiska frågor politik för regional utveckling bygger på att hela den politiska beslutsprocessen ges en medveten inriktning för att nå regional balans. I vår partimotion om regionalpolitiken presenteras vår syn på de riktlinjer som bör gälla för detta arbete. I partimotionen tas de generella insatser upp som enligt vår mening måste genomföras för att en positiv utveckling skall främjas. Vid sidan av generella åtgärder krävs emellertid mera direkta insatser för att stimulera till såväl ny företagsetablering som stöd till befintlig företagsamhet i utsatta regioner. Det företagsinriktade stödet bör i så stor utsträckning som möjligt hanteras på regional nivå, för att beslutsprocessen skall bli så snabb och effektiv som möjligt. Det bör även vara mer differentierat, flexibelt och möjligt att anpassa efter de skilda förhållanden som råder i olika delar av landet. I föreliggande motion tar vi upp anslagsfrågor m m i anledning av regeringens förslag till statsbudget för /90. På det regionalpolitiska området föreslås inte några förändringar i vare sig inriktning eller omfattning av det regionalpolitiska stödet i avvaktan på att den regionalpolitiska utredningen slutfört sitt arbete. I partimotionen konstaterade vi att en sådan tidsmässig förhalning av insatserna innebär att hårt drabbade kommuner får än svårare att långsiktigt överleva. Regeringens passivitet på det regionalpolitiska området innebär att det ekonomiska stödet såväl nominellt som reellt minskar för andra året i följd. Regeringens förslag i årets budgetproposition innebär en oförändrad medelsanvisning till regionala utvecklingsinsatser (länsanslagen) om 690 milj. kr. Detta skall jämföras med att länsstyrelserna i sina anslagsframställningar beräknat att medelbehovet kommer att öka nästkommande budgetår med . Regeringen föreslår oförändrad medelsanvisning för lokaliseringsbidrag m.m. om362 milj. kr., varav 70 för offertstöd anvisas. () har äskat totalt 510 milj. kr. för lokaliseringsbidrag, varav 90 milj. kr. Lokaliseringslånen minskas med 100 milj. kr. utan att man ger alternativa lånemöjligheter. En viss mindre uppräkning sker vad beträffar anslagen till sysselsättnings- Mot. stöd och ersättning för nedsättning av socialavgifter. Uppräkningen är dock A489 nödvändig med hänsyn till redan beslutad verksamhetsvolym och den är inte större än penningvärdesförsämringen. Enligt vår mening behövs både betydande ekonomiska insatser och en effektivisering av hanteringen av det ekonomiska stödet. I föreliggande kommittémotion föreslås såväl ökade offensiva insatser som förändrade regler i syfte att effektivisera beslutsprocessen av det regionalpolitiska stödet. Nuvarande regler innebär att länsanslag och glesbygdsstöd hanteras på länsnivå. Lokaliseringsärenden avseende projekt större än 12 milj. kr. handläggs på central nivå. Enligt vår mening bör länsanlagen och lokaliseringsbidragen kunna hanteras av vad beträffar objekt, vars kostnad ej överstiger 25 milj. kr. Projekt, där ansökan om stöd överstiger 25 milj. kr., bör dock avgöras av regeringen genom bemyndigande av . För detta ändamål bör en särskild beslutsram medges. Regeringen bör vidare anmäla fattade beslut om stöd för i samband med frågestund. och skall bereda sådana ärenden. Lokaliseringslånen bör i enlighet med vad vi tidigare krävt hanteras inom det ordinäre kreditväsendet och med statliga kreditgarantier. De medel som totalt anvisas för lokaliseringsbidrag skall, förutom de medel som anvisas för offertstöd, fördelas av regeringen till länen. Anvisade medel för offertstöd disponeras av SIND. bör därför enligt vår mening besluta att stöd till Regionala utvecklingsinsatser och lokaliseringsbidrag enligt ovan angivna riktlinjer beslutas på länsnivå. De mindre företagens utveckling och nyföretagande har en avgörande betydelse för möjligheterna att skapa en mer balanserad utveckling över landet. Vi kommer i annat sammanhang att behandla insatserna för att stärka småföretagsamheten och därvid även ta upp utvecklingsfondernas roll. Regionala utvecklingsinsatser m.m. (Länsanslaget) Stöd till glesbygden och andra typer av regionala insatser har genom det s.k. länsanslaget givit länsstyrelserna en resurs som snabbt visat sig ge konkreta och varaktiga sysselsättningstillfällen. Stöd från detta anslag kan anvisas till lokaliserings/investeringsbidrag, glesbygdsstöd, företagsutveckling och regional projektverksamhet. Det är enligt vår mening obestridligt att - inom det gällande regionalpolitiska stödsystemet - länsanslagen, tillsammans med utvecklingsfonderna och den kommunala skatteutjämningen, är det mest operativa och effektiva instrumentet. har också beslutat om förstärkningar i förhållande till regeringens förslag och socialdemokraternas ställ ningstagande i , t.ex. höjde oppositionen länsanslagen med 200 milj. kr. Enligt vår mening måste insatserna för att stärka utsatta regioner och glesbygdens näringsliv intensifieras. Det är särskilt angeläget att glesbygdsstödet prioriteras. Enligt vår mening krävs förstärkningar, bl.a. för satsningar i avsikt att utnyttja ny teknik och underlätta teknikspridning. Vi föreslår att länsanslaget - i förhållande till regeringens förslag - ökas med 250 milj. kr. och att SIND:s äskande om 510 milj. kr. Dessa medel fördelas ut till länen, förutom 100 milj. kr. som ställs till SIND:s förfogande för offertstöd. För SIND:s del bör detta enligt vår mening innebära att man får resurser ekonomiskt och personellt att medverka till lokaliseringar av företag till utsatta orter med hjälp av offertstödet. Vårt förslag innebär att 262 milj. kr. av de medel som föreslås anvisade över anslaget D 2, lokaliseringsbidrag m.m. (prop. 1988/89:100, bil 12) förs över till anslaget D 4, Regionala utvecklingsinsatser m.m, under samma huvudtitel. Medel för offertstöd m.m. bör även fortsättningsvis anvisas över anslaget D 2. Regeringen bör vidare bemyndigas att inom en ram om 200 milj. kr. fatta beslut om stöd till projekt, vars kostnad överstiger 25 milj. kr. Anslagsbehovet kan bedömas till 100 milj. kr. Vi föreslår vidare att SIND för offertstöd m.m. erhåller 100 milj. kr. Länsanslagen uppgår därmed totalt till 1 350 milj. kr. Inom ramen för detta anslag bör glesbygdsstödet kraftigt förstärkas och vi föreslår att 400 milj. kr. avsätts för detta ändamål. Med vårt förslag får de regionala organen förstärkta resurser för ökade satsningar på projekt som gynnar glesbygden. Det finns vidare starka skäl, med tanke på den pågående utarmningen av landsbygden och de mindre tätorterna, att insatserna för glesbygden intensifieras och förstärks. De nuvarande nivåerna för avskrivningslån för investeringar och uthyrningsstugor bör höjas till resp . Vi föreslår även att högsta stödbelopp för IKS (Intensifierad sysselsättning) höjs från till . Det är angeläget att IKS-verksamheten på ett mera offensivt och långsiktigt sätt kan användas som ett regionalpolitisk! Detta förutsätter emellertid att inriktningen mot enbart den äldre arbetskraften slopas. Enligt gällande regler kan lokaliseringsstöd erhållas för uppförande av industrilokaler för uthyrning i mindre orter. Vi anser att lokaliseringsstödet för detta ändamål måste förstärkas med hänsyn till vikten av att snabbt underlätta näringslivets breddning och utveckling i mindre orter. Lokaler för uthyrning har visat sig vara ett verksamt medel för att underlätta nyföretagande och utveckling av industrin på de mindre orterna. Vi föreslår att lokaliseringsbidrag bör kunna utgå för investe ringar i privata och kommunala industrilokaler för uthyrning i stödområde A Mot. och B resp för landsbygdsdelar i stödområde C. Ytbehovet bedöms och A489 fastställs av respektive länsstyrelse. Ett förstärkt stöd till den kommersiella servicen är också nödvändigt för att bl a bevara och utveckla glesbygdsbutiker. I en särskild motion har vi även redovisat förslag som syftar till att stödja dagligvaruhandeln. I såväl vår partimotion om regionalpolitiken som i en särskild motion om landsbygdens utveckling har vi understrukit vikten av att utveckla hela landet och bl a krävt att ett särskilt utvecklingsprogram för landsbygden skall tas fram. Utvecklingen har emellertid varit mycket besvärande och mycket stora områden har fått vidkännas betydande befolkningsminskningar. Det krävs därför enligt vår mening att betydande resurser avsätts för att stödja projekt som syftar till att främja landsbygdens utveckling. En sådan satsning skulle även visa att statsmakterna menar någonting med de positiva uttalanden som gjorts i anledning av den pågående landsbygdskampanjen. Vi föreslår därför i annat sammanhang att anvisas på ett särskilt anslag för landsbygdsutveckling. Dessa medel skall avse projekt som ej kan finansieras över de ordinarie länsanslagen. Länsstyrelserna och de för landsbygdsfrågor ansvariga länsnämnderna bör få stor frihet att vid bidragsgivningen bedöma vilka projekt som skall stödjas. 1 budgetpropositionen föreslås en neddragning av lokaliseringslånen med med hänvisning till de reserverade medel som finns. Det kan konstateras att socialdemokraterna i regeringsställning lägger förslag av en innebörd som de i oppositionsställning karaktäriserade som nedrustning av regionalpolitiken. Vi anser från sida att lokaliseringslånen i enlighet med våra tidigare förslag bör hanteras inom ramen för det ordinarie kreditväsendet och lyftas ur statsbudgeten. Detta skulle vara till fördel för företagen samt innebära en effektivisering. Staten bör trygga eventuella förluster för lånen genom kreditgarantier. En särskild anslagspost om bör föras upp. Expertgruppen för forskning om regional utveckling Vi anser att anslaget till Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) inte skall belasta anvisade medel för den regionalpolitiska ramen utan ingå i anslaget A 3 Utredningar m m. Detta anslag bör räknas upp med , vilket innebär en minskad belastning på statsbudgeten med ERU:s verksamhet och forskningsinriktning bör också, enligt vår mening, breddas och få en inriktning som syftar till att utveckla de delar av landet som drabbats hårdast av den förda koncentrationspolitiken. Regeringens möjligheter att förklara orter/regioner som drabbas av strukturförändringar och av arbetsmarknadsproblem som tillfälliga stödområden måste utnyttjas på ett mera rättvist och konsekvent sätt än vad regeringen gjort. En akut industrikris eller en kontinuerligt pågående strukturförändring med minskande sysselsättningstillfällen som följd bör likabehandlas av statsmakterna. Detta bör ges regeringen till känna. Syftet med minskade arbetsgivaravgifter och sysselsättningsstöd är att ge en särskild stimulans till företag som ökar sin sysselsättning. Sysselsättningsstöd kan ges till etablerade företag inom de tre stödområdena medan nedsättning av socialavgifter endast avser . Socialdemokraterna har i genomdrivit att sysselsättningsstöd i stödområde C ej skall utgå. Från sida motsatte vi oss detta förslag. Vi underströk att riktlinjerna för det nuvarande sysselsättningsstödet lades fast så sent som vid det regionalpolitiska beslutet . Enligt vår mening bör man inte efter så förändra stödreglerna. En presumtiv stödmottagare har rätt att förvänta sig att de villkor staten ger gäller . Flertalet kommuner inom stödområde C har också en negativ befolkningsutveckling, varför det regionalpolitiska stödet inte får försämras. Vi föreslår därför att sysselsättningsstöd skall kunna utgå i stödområde C och att ytterligare utöver regeringens förslag anvisas till Sysselsättningsstöd. Enligt nu gällande bestämmelser kan inte turistsatsningar erhålla regionalpolitisk! stöd inom stödområde C såvida inte tilltänkta projekt samtididigt är beläget inom primärt rekreationsområde. Från sida har vi kritiserat denna regel och krävt att den skall avskaffas. I årets budgetproposition föreslås att möjligheterna till regionalpolitisk! stöd för turistanläggningar inom stödområde C helt skall upphöra. Enligt vår mening bör med hänsyn till att många kommuner inom stödområde C har och har haft en negativ utveckling regionalpolitiskt stöd kunna beviljas till turistanläggningar inom utsatta landsbygdsdelar av stödområde C. För del gäller en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna för vissa verksamhetsområden. I vår partimotion om regionalpolitiken föreslås att möjligheterna till en regional differentiering av uttaget av socialförsäkringsavgifter skall utredas. I ett läge då ett sådant förslag genomförs bortfaller behovet av nu gällande regler för . I avvaktan på att en generell regional differentiering sker bör dock följande förändringar genomföras. Enligt vår mening måste nedsättningen av socialförsäkringsavgifterna utgå från gällande stödområdesgränser och läggas där de bäst behövs. Vi anser därför att den nuvarande sänkningen av socialförsäkringsavgifterna i hela istället bör omfatta samtliga kommuner inom stödområde A. Sänkningen bör därutöver omfatta de kommuner i Norrbot- Mot. 1988/89 ten som inplacerats i stödområde B. A489 Det är orimligt att sänkta avgifter kommer kustområden i till del och inte inlandskommuner i och som inplacerats i stödområde A. Gällande regler innebär vidare att i utgår en avgiftsreducering för tillkommande sysselsättning om per årsarbetare, vilken lämnas i form av ett bidrag till kostnaden för arbetsgivaravgifterna. Ett motsvarande bidrag lämnas även för att täcka kostnaden för egenavgifter. Enligt vår mening bör även en sådan reducering ske med beaktande av problemens omfattning i olika områden. I kommuner belägna i inom stödområde A och B bör därför nedsättningen vara och i stödområde C . De ovan förordade förändringarna i gällande regler för nedsättning av socialförsäkringsavgifterna innebär en kraftig förstärkning av konkurrenskraften hos företagen i de norrländska inlandskommunerna och större delen av . Med den geografiska fördelning nedsättningen får enligt våra förslag finns heller ingen anledning att undanta någon kategori av företag från befrielse, utan den bör gälla samtliga privata, kooperativa och statliga företag. Bortfallet av intäkter från socialförsäkringsavgifterna torde med vår förordade inriktning bli avsevärt mindre, eftersom företag lokaliserade i kustkommunerna får betydligt mindre sänkningar . Någon ökad belastning på statsbudgeten torde därför inte uppkomma. De generella och företagsstimulerande åtgärderna måste emellertid även kompletteras med ett individinriktat stöd för dem som väljer att bo och arbeta i de mest utsatta kommunerna. För vissa glesbygdskommuner har den negativa utvecklingen gått så långt att det krävs en återflyttning om dessa kommuner skall ha en reell chans att utvecklas. Den grundläggande avsikten med de traditionella stödåtgärderna är att åstadkomma en rättvisare fördelning av tillgängliga resurser mellan regioner, län och kommuner. Avfolkningen i vissa kommuner har dock nått så långt att det krävs införande av avsevärda individuella stimulanser för att få en nödvändig inflyttning till stånd. De personer som planerar att starta ett företag eller ta en anställning i en glesbygdskommun skall uppleva att det finns uppenbara ekonomiska fördelar att bosätta sig där. Vi anser därför att följande individinriktade stimulansåtgärder för att få till stånd en inflyttning till de mest utsatta kommunerna bör införas som komplement till de generella och företagsstimulerande åtgärder vi förordar. Flyttningsbidragen har varit en av de främsta stimulanserna till den pågående koncentrationsutvecklingen. Bidraget till starthjälp har slopats från . Totalt föreslås att anvisas för flyttningsbidrag m m kommande budgetår. Av dessa medel utgör den beräknade kostnaden för s k merkostnadsbidrag . Kostnaden för s k medflyttandebidrag beräknas uppgå till . Utredningskostnader och visst annat stöd Resterande stöd för flyttning beräknas således Mot. 1988/89 kosta . Stimulera inflyttning till utsatta regioner I en motion med anledning av prop 1988/89:47 konstaterade vi att den pågående koncentrationsutvecklingen riskerade att ytterligare förstärkas med den utformning regeringens förslag om ett merkostnadsbidrag till arbetslösa, som anvisats arbete på annan ort genom arbetsförmedlingen, fått. Bidrag skall dock inte lämnas för flyttning till , och kommuner. Vi konstaterade att regeringens förslag kan ses som ett återinförande av systemet med flyttningsbidrag. Merkostnadsbidrag kan med nuvarande regler t ex utgå för flyttning till expansiva kommuner som , , beslutade i enlighet med regeringens förslag. Reglerna för merkostnadsbidraget riskerar enligt vår mening att innebära att redan utsatta kommuner får än svårare att skapa förutsättningar för en inflyttning. Det motverkar enligt vår mening möjligheterna att skapa en varaktig sysselsättning i dessa orter. Inneliggande ansökningar om lokaliseringsbidrag för innevarande budgetår tyder även på att förutsättningarna för etableringar i dessa regioner bedöms vara gynnsamma. Detta är en effekt av att den i första hand internationellt betingade högkonjunkturen i ett sent skede medfört bättre ekonomiska förutsättningar för företagande utanför koncentrationsorterna. Merkostnadsbidrag bör enligt vår mening endast utgå för flyttning - med undantag för de mest expansiva kommunerna inom dessa områden - till stödområdena, Bergslagskommunerna och sydöstra . En sådan begränsning innebär även att bidraget per person kan fördubblas till . Vi anser att flyttningsbidragen (s k respenning m m) bör utformas så att de både främjar en bättre regional balans och ytterligare minskar belastningen på statsbudgeten. Enligt vår uppfattning bör arbetsgivarna i expansionsorterna svara för kostnaderna vid rekrytering av arbetskraft från utflyttningsorter. Flyttningsbidrag bör därför bara utgå vid flyttningar till regionalpolitisk! bör mot denna bakgrund besluta om riktlinjer och regler för ett sådant system för flyttningar som ovan redovisats. bör mot denna bakgrund anvisa för flyttningsbidrag till regionalpolitisk! prioriterade områden m m, vilket innebär att över anslaget Arbetsmarknadsservice totalt bör anvisas , vilket innebär en minskad belastning på statsbudgeten med . Bidrag till arbetsgivare för anställning av medflyttande Försöksverksamheten med bidrag till arbetsgivare för anställning av medflyttande föreslås fortsätta under kommande budgetåret. Möjligheterna att rekrytera kvalificerade personer är ofta avhängigt av om en medflyttande make eller maka kan beredas arbete på orten. Det är därför positivt att 14 bidraget föreslås vara kvar. Vi anser dock att bidragsprocenten till arbetsgi- Mot. varén bör höjas till av den totala lönekostnaden för den anställde under A489 och utgå till arbetsgivare inom stödområdet. Denna förändring bedöms inte innebära något ökat anslagsbehov utöver det av regeringen föreslagna. bör hos regeringen begära förslag med denna inriktning. En väg att rekrytera kvalificerad arbetskraft till näringsliv och offentlig tjänst inom t ex sjukvården skulle vara att införa möjligheter till avskrivning av den årliga studiemedelsavgiften så länge man bor och arbetar inom stödområde A och B. För den enskilde individen skulle detta innebära en förstärkning av den disponibla inkomsten för dem som har de största studieskulderna med ca . bör hos regeringen hemställa om förslag med denna inriktning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar om en decentraliserad och effektiviserad utformning av det företagsinriktade regionalpolitiska stödet från och med /90 i enlighet med vad som anförs i motionen. 2. att beslutar att anvisade medel för regionala utvecklingsinsatser och lokaliseringsbidrag sammanförs till ett anslag i enlighet med vad som anförs i motionen. 3. att beslutar att till Regionala utvecklingsinsatser m m anvisa ett reservationsanslag om 1 för /89 att fördelas och utnyttjas i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att med avslag på prop 1988/89:100 i denna del bemyndigar regeringen att inom en särskild ram om högst besluta om lokaliseringsärenden överstigande samt för detta ändamål anvisa över anslaget D 2, Lokaliseringsbidrag m m i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. att beslutar att till offertstöd m m anvisa i enlighet med vad som anförs i motionen, 6. att beslutar att högsta belopp avskrivningslån för investeringar och för uthyrningsstugor höjs till resp i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att beslutar att kravet om äldre arbetskraft slopas för intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (IKS) samt att högsta stödbelopp höjs till i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att beslutar att lokaliseringsbidrag skall kunna utgå för investeringar i industrilokaler i stödområde A och B resp i landsbygdsdelar av stödområde C i enlighet med vad som anförs i motionen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om lokaliseringslånen och med avslag på prop 1988/89:100 i denna del anvisar ett förslagsanslag på , 10. att beslutar med avslag på prop 1988/89:100 i denna Mot. del att kostnaden för Expertgruppen för forskning om regional A489 utveckling (ERU) skall belasta littera A i prop 1988/89:100, bil 12 och ej littera D Regional utveckling samt beslutar anvisa till Utredningar m m (littera A 3, bil 12) i enlighet med vad som anförs i motionen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ERU:s verksamhet och inriktning, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inplacering av kommuner utanför det ordinarie stödområdet i tillfälligt stödområde vid strukturkriser, 13. att beslutar att sysselsättningsstöd skall utgå inom stödområde C i enlighet med vad som anförs i motionen, 14. att - med avslag på prop 1988/89:100 i denna del beslutar att regionalpolitisk stöd skall kunna utgå även inom stödområde C i enlighet med vad som anförs i motionen, 15. att beslutar att den 10-procentiga nedsättningen av socialförsäkringarna skall gälla hela stödområde A och i kommuner i inplacerade i stödområde B i enlighet med vad som anförs i motionen, 16. att beslutar att den reducering av socialförsäkringsavgifter för nytillkommande sysselsättning som utgår i omfördelas i enlighet med vad som anförs i motionen, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om individinriktade stödåtgärder i syfte att stimulera inflyttning till kommuner inom stödområde A och B samt begära förslag om bidrag till arbetsgivare för medflyttande resp avskrivning av studiemedelsavgift i enlighet med vad som anförs i motionen, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändrade regler för erhållande av s k merkostnadsbidrag, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ändrade regler för flyttningsbidrag samt beslutar, med avslag på prop 1988/89:100, bil 12 i denna del, till Arbetsmarknadsservice för /90 anvisa ett förslagsanslag om . () () () () () ()