mot · GC02T226 · 1989-01-24 00:00:00 — av och (båda c) Kommunikationerna i och norra . Goda kommunikationer är en förutsättning för att skall fortsätta utvecklas i positiv riktning. Detta gäller både vägar, järnvägar, flyg och telekommunikation. i har i samråd med olika myndigheter, kommuner, näringsliv och övriga parter utfört en utredning Trafikvision . Denna utredning pekar tydligt på sambandet hög förvärvsfrekvens hos folket och goda kommunikationer. Effektiva godstransporter minskar näringslivets kapitalbindning. Persontransportsystemet är vitalt för många samhällsfunktioner, bl a för samverkande arbetsmarknader och för att minska bygders sårbarhet vid konjunktursvängningar. Vi kommer i denna motion att redovisa några viktiga kommunikationsobjekt. Härtill redovisas olika kommunikationsfrågor i partimotion om kommunikationer samt i en flerpartimotion - c, m och fp - ang kommunikationer i . har ett vidsträckt vägnät av riksvägar, länsvägar och grusvägar. Många av dessa vägar är av undermålig standard och behöver kraftiga förbättringar. Även nyinvesteringsbehovet är stort. Därför är de medel som regeringen föreslagit till vägnätet klart otillräckligt. har i sin partimotion om kommunikationer anslagit en betydligt större ram till vägar än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Vi hänvisar här till partimotion om kommunikationer, där enligt förmenande skulle tilldelas klart mera resurser för sitt vägnät. Vi hänvisar här även till den flerpartimotion - c, m, fp - som handlar om kommunikationer i . Vi anser att skall omfatta hela sträckan . Enligt senaste riksdagsbeslut anses sträcka sig mellan och . Det innebär att banan kortats av med sträckan MoraKristinehamn dvs den södra delen som har anknytning till hamn i () och som skulle kunna ha stor betydelse för transport av skogsprodukter om inte banan vore helt otrafikerad mellan och . SJ har med fraktrabatter fört över godstransporterna till väg på bandelen - och hos regeringen ansökt om att få riva upp rälsen mellan och . Vi anser att mellan 1 1988/89 T226-229 1 1988/89. och skall rustas upp sä att hela sträckan mellan Kristi- Mot. 1988/89 nehamn och kan trafikeras. Enligt beslut av Tooling kommer järnvägen på ovan angiven sträcka att läggas ned 1990. Den aktuella sträckningen är en smalspårig, elektrifierad järnväg som är . NKLJ är unik såtillvida att den ägs av det privata näringslivet och sammanbinder stålverket i och stålverket i med SJ:s järnvägsnät i . Ca gods transporteras på NKU och det är främst tunga transporter för stålindustrins behov. Att ersätta NKLJ med lastbilstrafik kräver ca 60 bilar från och ytterligare ca 20 från . Detta kommer att få till följd att landsvägen som är undermålig på långa avsnitt skulle få en ytterligare belastning. Även från miljösynpunkt är en sådan överföring från järnväg till landsväg mycket negativ. Detta i när miljömedvetenheten är större . Det finns goda möjligheter att behålla den aktuella järnvägstrafiken. För att sänka driftskostnaderna - NKLJ sysselsätter 50 personer - måste man komma ifrån den orationella hanteringen med omlastningen i . Om man breddade spåret till normalspår så kommer man undan omlastningsbehovet och kunde därmed spara in ca 10 personer. Investeringskostnaderna för en breddning och upprustning beräknas till ca . satsade staten lika stora resurser på att bredda en nästan lika lång bana i mellan och . Där transporterades bara före breddningen - men ändå tyckte staten att det var värt en sådan satsning. Det borde vara möjligt för staten att satsa minst lika mycket på NKLJ-banan. SJ har nästa budgetår 500 milj. för nästkommande budgetår att täcka underskott för utvecklingsbar trafik. Denna trafik är utvecklingsbar och värd att satsa på. På sträckan - transporteras godstransporter från Masonite i för vidare befordran på banan . Banans underhåll är kraftigt eftersatt, vilket gör att både axeltryck och hastighet är nedsatt. Trots detta fraktas gods på den aktuella sträckan, . Från företaget har med skärpa framhållits vikten av att banans framtid säkras och att en ombyggnad för höjning av axeltrycket från är nödvändig för att tillgodose kundernas krav på rationella effektiva och kostnadsbesparande transporter. Från SJs sida har framlagts två förslag: Alt I Investering i rälsbyte inkl frostskyddsåtgärder för att nå höjd hastighet, höjd axellast, förbättrad driftsäkerhet och lägre banunderhålls- 2 Alt II Förslag att trafik skall läggas ned 1991 varvid underhållskostnaderna Mot. fryses på lägsta nivå fram till dess. Investeringskostnaden för alt I skulle belöpa på ca 13 milj. En nedläggning av banan skulle få mycket allvarliga konsekvenser för företaget och även hota dess framtid. Därför är det enda realistiska alternativet en upprustning av banan. Eftersom företaget f n är den enda som trafikerar banan gör detta att företaget är mycket järnvägsinriktat och att planering, utlastning och transportapparat är uppbyggd för i första hand järnvägstransporter. Genom en nedläggning av banan skulle företaget tvingas föra allt gods på bil från på en väg som är undermålig. Detta skulle vara till allvarlig skada för företagets konkurrenskraft bl a på grund av ökade kostnader för hela utlastnings- och transportledet. Masonite har ca 300 anställda och är som enda industri i av mycket stor betydelse för bygderna i sydvästra och norra . I samband med nedläggningen av bandelen ÅrjängArvika har närliggande sågverk, Högboda industrier i och samt såg i tvingats utlasta sitt gods i . De angivna företagen har under en övergångstid efter järnvägsnedläggelsen haft transportbidrag. Detta bidrag utgår nu ej längre, varför företagen uttalat intresse av att utlasta från , som skulle innebära ett klart kortare avstånd från sågverken. Detta tillskott skulle medföra ytterligare ca med möjligheter till utökning. Härtill kommer att Boardelement som är stor kund hos utökar sin verksamhet med en ny produktionslinje som kommer att förläggas till . Även detta kommer att medföra ytterligare frakter på banan. Sammanfattningsvis så är det en nödvändighet att en upprustning kommer till stånd. Det är också både samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt en riktig investering. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av ökade väganslag till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om upprustningsbehovet av järnvägen SvanskogÅmål, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om upprustningsbehovet av NKLJ-banan. () ()