mot · GC02A408 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89:A408 av m.fl. (fp) Utveckling av 1.1 Huvudstadsregionens betydelse för resten av landet Utveckling och förändring är grunden för ett bättre samhälle. Framtiden ställer människorna, samhället och politiken inför utmaningar. Liberalismen är optimismens ideologi. Liberaler tror på alla människors förmåga att utvecklas och i samverkan bidra till samhällsutvecklingen. har unika kvalitéer. Här bor en femtedel av landets befolkning. Regionen står för mellan en femtedel och en fjärdedel av landets inkomster. Här finns vart fjärde företag i , som arbetar med import och export av varor och tjänster. I finns en tillräcklig bas för många slags aktiviteter, som helt saknas i andra delar av . Storstadens mångfald skapar möjligheter och ekonomisk expansion som kommer hela landet till del. Utvecklingen i har stor betydelse för hela landets framtid. Sysselsättningen i alla industrialiserade länder förskjuts från tung energi- och råvarukrävande varuproduktion mot den kunskaps- och kommunikationsberoende tjänsesektorn. befinner sig i en omfattande omstrukturering av arbetsmarknaden. Klarar vår region omställningen, kommer andra landsdelar att ha lättare att följa efter. Det väsentliga i en fungerande regionalpolitik är att skapa kreativa miljöer över hela landet. har många egna unika möjligheter att stimulera kreativitet och därigenom kulturliv, forskning, sysselsättning och välfärd. En allmän hämsko på genom indragningar, pålagor och kontroller gynnar ingen, utan gör bara fattigare. framtid måste utvecklas i samverkan med andra regioner. Från många andra län framförs förslag om tunga statliga investeringar i syfte att underlätta kommunikation mellan det egna länet och huvudstaden. Exempel är idéer om nya och snabba järnvägar runt , motorvägslänkar med andra större svenska städer eller bättre flygförbindelser. I dessa sammanhang ser uppenbarligen andra landsdelar som en motor för hela landet, en källa till gemensam utveckling som måste utnyttjas i samverkan. Trenden i regionens utveckling går mot allt större klyftor mellan den norra och den . Längs stråket flockas framtidsindustrier och människor med högre inkomster. Även andra klyftor i länet förstärks om trenden fortsätter. Tillväxten är på Mot. både norra och södra sidan av länet påtagligt förskjuten mot väster. finns också i norr kommuner med påtagliga problem. På östra sidan finns skärgårdskommunerna med glesbygdsproblem, få arbetsplatser och delvis dåliga kommunikationer. Ingen samhällsutveckling är dock förutbestämd. Det går att med förutseende insatser stimulera en mera balanserad utveckling av regionens olika delar. Företagens lokalisering och människors val av bostadsort kan inte kommenderas genom politiska beslut. Men samhällets investeringar i kommunikationer, utbildning och bebyggelse kan påverka olika regiondelars förutsättningar och dragningskraft påtagligt. De centrala och nordvästra regiondelarnas försteg i utvecklingen bygger bl.a. på deras goda kommunikationer. Närheten till både huvudstadens kraftfält och förbindelser till utlandet blir en källa till utveckling som bör tas till vara. Men det betyder också att nyinvesteringar i kommunikationer bör kunna utnyttjas för att lyfta andra regiondelar. På kan både befintligt och nyetablerat näringsliv gagnas av en ny fjärrtågsstation, ett flygfält och nya vägprojekt som ger bättre kontakt med Europavägnätet. Det ger också ett säkrare ekonomiskt underlag för ett ökat bostadsbyggande i den södra regiondelen. Goda kommunikationer är en förutsättning men inte en garanti för en framtidsinriktad utveckling av en region. Kommunikationerna måste komplettera varandra. Investeringar i kommunikationer är dyrbara. I det regionala utvecklingsarbetet bör därför utgångspunkten vara att utveckla befintliga resurser och befintligt näringsliv, och inte använda investeringar i kommunikationer i syfte att förändra landets befolkningsfördelning. är hjärtat för landets tåg och flygtrafik. Planeringen av investeringar för tåg och flyg måste därför ta hänsyn till riksintressen, men också till att är den landsdel som har de flesta och viktigaste förbindelserna med utlandet. Det ligger i högsta grad i hela landets intresse att kommunikationerna till och från , liksom kommunikationerna mellan och utlandet, håller en hög kvalitet. En statsfinansiell njugghet mot får olyckliga verkningar för hela landets och regionens kommunikationsnät. För rättvisare anslag till talar även att det är där som trafikinvesteringarna gör mest nytta, samhällsekonomiskt och välfärdsmässigt. har, jämfört med riksgenomsnittet - lägre andel invånare med kort gångavstånd till arbetsplasten - lägre andel invånare med mindre än restid till jobbet - större andel invånare med mer än restid till jobbet - större andel invånare med mer än kollektivrestid till arbetet. En tredjedel av kollektivresandet i landet, mätt i personkilometer, sker i Om inte betydande ansträngningar görs för att förbättra situationen för både bilister och kollektivresenärer, kommer de genomsnittliga restiderna att öka kraftigt . Kötider är totalt improduktiva för Den som tvingas resa länge till arbetet förhindras att utöva Mot. produktivt arbete eller tillfredsställa sina personliga fritidsbehov. att välfärden för någon annan medborgare ökar. Tvärförbindelser med bil och buss kräver framför allt utbyggnad av kringfartsleder runt och nya väglänkar i öst-västlig riktning mellan regionens yttre delar. Ett exempel på detta är Österleden mellan och . Ett konsortium av företag har erbjudit sig att genomföra byggandet av hela Värtalänken, alltså ända från Värmdöleden till . Tanken är att avgiftsbelägga delen mellan och Värtan och på så sätt finansiera projektet. Detta förutsätter emellertid en förändring av gällande regler. har tidigare motionerat om denna regelförändring, vilket dock icke blivit bifallet i . I den trafikpolitiska propositionen, 1987/88:50, har dock regeringen tänkt om. Där öppnas möjligheter för att både trafikantavgifter och lån från kommuner och företag skall kunna användas för angelägna trafikprojekt, som inte skulle komma till stånd inom rimlig tid om de skulle finansieras över statsbudgeten. Vi noterar det med tillfredsställelse. Tyvärr har emellertid det förändrade kommunalpolitiska läget i medfört att en förbättring av trafiksituationen i regionen genom Österleden nu synes avlägsen. Vi beklagar att (s) och inte är mer intresserade av en lösning av miljö- och trafiksäkerhetsproblem . Investeringar i en förbättrad infrastruktur måste ses som en del av ett större mönster för en utveckling som inte gör halt vid länsgränserna. Ett inskränkt länstänkande kan leda till felsatsningar som kan bli dyrbara för skattebetalarna. Ett fördjupat samarbete bör från sida inledas med kringliggande län i , och , samt med deltagande av representanter från SJ, och luftfartsverket. har en femtedel av befolkning, men får fortfarande inte väganslag som motsvarar befolkningsmängden. Regionen har en mängd länsvägar som hade varit upprustade om de legat i ett annat län.Tydliga exempel är länets dåliga tvärförbindelser: den mycket hårt belastade väg 77 till samt från till E3/E4, som i vissa delar är helt sönderkörd av den tunga trafiken till och från . Haningeleden i med rikstrafiken från och som går rakt igenom samhälle är ännu ett exempel. Ekeros 23 000 invånare är beroende av en slingrig 6-meters väg för att komma in till och i har vi den gamla Glömstaleden och Åleden. Listan kan göras lång. Den dåliga trafikstandarden har både miljö- och trafiksäkerhetseffekter. I ökar t ex antalet olyckor också med dödlig utgång snabbare än i andra län. Största orsaken är enligt trafiksäkerhetsutredningar att länet har ett vägnät byggt för 60-talets trafikvolym. måste få en ökad andel av de statliga väganslagen. I den trafikpolitiska propositionen inrättas ett särskilt anslag för investe- Mot. ringar i länstrafikanläggningar. För nästa budgetår avsätts 650 milj. kr. för det därefter kommande 320 milj. kr. I detta sammanhang är det lämpligt att ändra fördelningsmodellen för investeringarna i länstrafikanläggningar. Det bör även vara möjligt för länsstyrelserna att besvära sig hos regeringen över de av fastställda länsramarna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Flygresandet har utvecklats mycket snabbt i . Samlokaliseringen av all inrikes flygtrafik till gav flyget en kraftigare ökning än någon kunnat förutse. har flygplatsen nått maximum för sin kapacitet. räknar i sina prognoser med en ökning av passagerarantalet i inrikestrafiken med . För utrikestrafiken räknar verket med en ökning på och en tredje bana på är beslutad. I den nämnda trafikpolitiska propositionen avsätts 750 milj. kr. för en ny inrikesterminal på . Detta mot bakgrund av att den nuvarande terminalen är dimensionerad för ca 4 miljoner passagerare men måste rymma nära 7 miljoner. Studier av flygplatsfrågorna visar entydigt att regionen behöver ytterligare en storflygplats och att /är den bästa lokaliseringen av en ny flygplats. Eftersom de politiska förutsättningarna för en lokalisering dit nu synes vara obefintliga , är det nödvändigt att ytterligare alternativ inventeras i södra delen av regionen. En flygplats i södra regionen bör utformas för allmänflyg och för att avlasta på de mest trafikerade inrikeslinjerna. Dessa linjer bör inriktas på resenärer vars start och slut är södra . En presenterad utredning visar också att en flygplats med detta läge skulle vara både samhälls- och företagsekonomiskt lönsam. Det brådskar emellertid. Redan nu är så överbelastad att förhållandena är mycket svårbemästrade. kommer att gå åt för den miljökonsekvensutredning som skall föregå byggandet av den tredje banan, som inte beräknas vara klar . En effekt av denna utredning kan eventuellt bli att den tredje banan skall användas för att avlasta trafiken på nuvarande banor och att någon kapacitetsökning inte medges av miljöskäl. Det är alltså nödvändigt att redan nu bereda alternativ så att inte flygsituationen i blir ohållbar. Också flygteknikens utveckling med den nya generationen av tiltrotorplan, som endast kräver ett minimum av utrymme för start och landning, pekar på att mindre flygplatser kommer att spela en större roll i ett ytterligare utbyggt inrikesflygsystem. Den spårbundna trafiken behöver en ökad flexibilitet för att stärka sin T-banan kan knytas samman bättre med järnvägsnätet, 14 exempelvis genom förlängning från till Barkaby eller från Mot. Modern spårvagnstrafik kan skapa andra nya sammanbind- A408 Utbyggnaden av spårnätet för fj ärrtåg och pendeltåg bör fortsätta även efter att nu påbörjade projekt är färdiga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För pendeltågstrafiken behövs ytterligare dubbelspår på sträckorna och . Vi vill i detta sammanhang redovisa olika projekt som diskuteras i regionen utan att ta slutlig ställning till genomförandet. Västeråsbanan är den järnvägsförbindelse i länet som har den sämsta punktligheten. En ny bana bör vara ett viktigt samarbetsprojekt mellan berörda landsting, kommuner och näringslivet. En ny Mälarbana bör kunna knytas till stambanan i trakten av . Det skapar underlag för en ny fjärrtågsstation Norr. kan ges pendeltågsförbindelse med och pendeltågen få egna spår. Den mycket dyrbara dubbelspårsutbyggnaden skulle därmed möjligen kunna skrinläggas. Snabbtåg till och , samt runt utgör ett intressant perspektiv. En bättre förbindelse väster om skulle kunna avlasta från trafik mellan de norra och södra delarna av landet. En utbyggnad av spårkapaciteten genom är emellertid angelägen. Vad gäller en fjärrtågsstation Syd så ser det ut som om den kommer att hamna i . kommun och även utomstående intressenter förhandlar med SJ för att få stationen förlagd till som är ett av söderregionens mest expansiva områden . Den nya fjärrtågsstationen Syd skall bilda en knutpunkt för , Grödingebanan, spåren mot och pendeltågsspåret Södertälj e-Stöckholm. Hur man ska lösa fjärrtågsförbindelsen norrut och kunna knyta till stambanan är under diskussion. Även här finns intresse från näringslivets sida att bidra till en snabb lösning. En fjärrtågsförbindelse till är en riksangelägenhet, inte minst med hänsyn till de regionalpolitiska effekterna på södra och Bergslagen. 3 Arbete och näringsliv För som helhet är det bra om får utveckla det man är bäst på. Rikets huvudstadsregion måste rimligtvis inrymma en betydande administrativ verksamhet. Den bör dock begränsas till vad som är gemensamt och nödvändigt för hela landet. Möjligheter att decentralisera offentlig förvaltning till länsstyrelser, andra regionala organ och kommuner bör tillvaratas. En utflyttning av för riket gemensamma funktioner är däremot mycket tveksam. Det är också naturligt att huvudstadsregionen är ledande, men inte dominerande, inom kulturliv och teknologisk utveckling. Musik, teater och konst bör givetvis vara väl företrädda i huvudstaden och på en kvalitetsnivå som är attraktiv internationellt. Humanistisk och naturvetenskaplig forsk- Mot. ning samt högteknologisk utveckling kräver för en fungerande kreativitet A408 både en viss minsta storlek och goda kontakter med andra grupper inom och Dessa förutsättningar uppfylls bäst i eller i omedelbar närhet av Storstadsområdet är även unikt lämpat för utveckling som bygger på importerad teknik, p g a ett stort antal fristående importörer och närheten till en stor marknad. pågår en minskning av varuproduktionen i . Det har ibland vållat farhågor för en obalans på arbetsmarknaden. I det stora hela är det obefogat. Endast inom vissa högspecialiserade områden kan tillverkningsindustrin konkurrera om arbetskraften i storstadsområdena. till regionen i stort finns ingen anledning att med särskilda medel söka hålla kvar tillverkningsindustrin i som annars skulle söka sig till områden med bättre tillgång på arbetskraft. Om man skulle söka öka andelen industri i skulle detta bl a leda till en från andra synpunkter oönskad ökning av regionens totala befolkning och att andra regioner berövas arbetstillfällen. Näringslivet är emellertid inte lika i alla delar av regionen. Som tidigare nämnts finns det både i norr, öster och söder kommuner med svåra sysselsättningsproblem. Därför är det rimligt att stimulera framväxten av mindre tillverkningsindustri, liksom självfallet även andra typer av företag i glesbygdsområdena. I har jämfört med övriga län en mycket stor andel komplicerade deklarationer att granska. Det är framför allt de omfattande företagsdeklarationerna som tar och som också behöver hög kompetens hos dem som skall granska. Till detta förhållande tas ingen hänsyn när fördelar resurser till länsstyrelserna. Mot denna bakgrund bör ge regeringen i uppdrag att hos begära förslag om en förändrad modell för fördelning av medel till deklarationsgranskning så att hänsyn tas till de speciella svårigheter som råder för del. Omfattande resurser, statliga och kommunala, läggs ner på att bevara en levande skärgård med arbete för skärgårdsbefolkningen året runt. hade en bemanningsplan för lotsplatserna i som i praktiken skulle ha inneburit att skärgården mer eller mindre berövats de allra mest naturliga arbetstillfällena. Vi kan inte acceptera att myndigheters handlanden så uppenbart strider mot varandra. I ett interpellationssvar i framhöll kommunikationsministern att en samhällsekonomisk helhetssyn måste anläggas på frågor av denna typ. fick också mycket riktigt bakläxa, och endast några små nedskärningar genomfördes. Vi anser att några ytterligare nedskärningar i bemanningen av yttre skärgården ej bör ske; tvärtom bör övervakningen förbättras. Detta dels av sysselsättningspolitiska och säkerhetspolitiska skäl, men också med hänsyn tili vad och lotsarna betyder för fritidsbåtarnas säkerhet. Många liv har räddats tack vare dessa vakande ögon. 4 Miljö Mot. Miljöproblemen är en av vår tids ödesfrågor. Vi har miljön och naturen till låns för att lämna arvet vidare till kommande generationer. Vi får inte utveckla vårt samhälle så att unika naturvärden offras för alltid. Även en storstad skall ha en bra miljö, t.ex. ren luft, rent vatten och tillgång till grönområden. Miljösituationen i är gynnsammare än i många storstäder utomlands. Vi måste ta lärdom av de misstag som gjorts vid utbyggnaden av storstäder på andra håll i världen, så att dessa inte upprepas här. De framtida miljöproblemen måste analyseras utförligare. Tecken tyder på att den ekologiska balansen på flera håll i regionen är allvarligt hotad. Inte minst borde man undersöka hur innerstadens luftföroreningar påverkar de människor som växer upp där. Miljökonsekvensanalyser bör ske inför varje aktualiserad större förändring av natur eller bebyggelse. I med största befolkningskoncentration är det luftföroreningarna som utgör det största miljöproblemet. Luftföroreningarna påverkar inte bara människor och natur; man riskerar också att för alltid förlora omistliga kulturella värden när skulpturer och byggnader sakta vittrar sönder. Det är till övervägande delen () trafiken som i bidrar till luftföroreningsutsläppen. Bil, buss och lastbilstrafiken samt flyget måste genom både ökade restriktioner och stimulanser förmås att reducera utsläppen. kom bevisen för att beslut om miljöavgifter för flyget gett resultat. Genom modifiering av planens motorer anser man sig nu kunna reducera utsläppen av kväve- och kolföreningar med hälften. I pengar innebär det att miljöavgifterna kommer att kunna reduceras från beräknade 60 milj. kr. till 30 milj. kr. Reducering av föroreningarna kan ske genom rening vid källan dvs. före utsläpp, genom övergång till trafik med miljövänligare motorer eller bränsle, effektivare utnyttjande av transportapparaten eller energin, samt genom en annan bebyggelseplanering av bostäder och arbetsplatser som minskar behovet av arbetsresor. Rening av dieselfordon bör införas med tanke på dessa fordons stora andel av kväveutsläppen i innerstaden. Den beslutade katalytiska avgasreningen på personbilar års modell hinner endast få begränsat genomslag till 1995 då enligt beslutade målsättning utsläppen av t ex kväveoxider skall ha minskat med i hela landet. Den katalytiska avgasreningen beräknas enligt endast hinna bidra till att begränsa ökningen av luftföroreningarna . Om de av föreslagna kraven på dieselfordon införs kan de beräknas medföra en minskning med till 1995. En rad ytterligare åtgärder bedöms emellertid som nödvändiga för att 17 komma till rätta med luftföroreningarna i . Utbyggnad av Mot. 1988/89 kringfartsleder, infartsparkeringar och kollektivtrafik med miljövänlig driv- A408 teknik är nödvändig. Som nämnts bör få tillgång till en rimligare andel av anslag till väg- och trafikinvesteringar. Nya möjligheter till styrmedel bör skapas, t.ex. vägavgifter på vissa vägsträckor och miljöavgifter på bilismen i form av exempelvis trängselavgifter. Utveckling av teknik för miljövänlig drift av kollektivtrafik och bilar samt för rening bör stimuleras. De oljetransporter i stor skala som går genom är ett ständigt hot mot miljön. Oljehamnen i bör därför flyttas till . Möjligheten att bygga en pipeline för oljetransporter bör prövas. som är en av landets största dricksvattentäkter bör skyddas genom införande av särskilda restriktioner mot kemikalier och skydd av tillrinningsområden. Vid transporter på bör särskilt stränga skyddskrav gälla. Genom och transporteras ca 5 olja, bensin och fotogen, men för dessa gäller inga särskilda skyddskrav. Kemikalietransporter är belagda med krav på dubbelskrov; samma krav bör införas för tankfartyg. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller säkerheten i övrigt så finns önskemål från lotsamas sida att kunna ha en mer exakt rapportering om var fartygen befinner sig. Man har upprättat två rapportpunkter, och det räcker med ett beslut från för att det ska bli obligatoriskt för fartygen att rapportera sig vid dessa punkter. Lotsstationerna vill också, med hjälp av dessa mer exakta lägesbestämningar, kunna ha möjlighet att stoppa ett fartyg om det finns risk att två fartyg med farlig last möts in någon av de trängre passager som finns i . naturvårdsenhet bör förstärkas på grund av att den stora befolkningskoncentrationen ställer särskilda krav på resurser för samordnad miljöplanering i hela . Tack vare levande skärgård som följer riktlinjer som drogs upp av , har människor blivit mer rädda om vår unika skärgårdsmiljö. All utveckling i skärgården måste ske med särskild hänsyn till den känsliga naturen. Det gäller i hög grad sjöfarten särskilt - med allt större tonnage som alstrar ökade luftföroreningar och slitage på stränderna. Önskemål om en permanent båtlinje med snabbgående båtar med hastigheter kring kan inte accepteras i den redan hårt belastade skärgården. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Storstadsbor är liksom andra beroende av tillgänglig och fri natur för 18 friluftsliv och annan rekreation. Regionplaneringen och kommunernas Mot. långsiktiga planering skall syfta till att säkerställa att tillräckliga grönområ- A408 den kommer att finnas . Även när beslut skall fattas om enstaka mindre exploateringar av grönområden, är det angeläget att de långsiktiga och övergripande behoven av naturmark uppmärksammas. Den orörda naturens långsiktiga värde för samhället måste vara en viktig förutsättning för all planering och alltid ställas mot kortsiktiga ekonomiska intressen. När ett område väl är exploaterat går det inte att återställa. Fler områden i bör ges ett fastare skydd genom inrättande av naturreservat, naturskyddsområde eller naturvårdsområde. 4.4 Källsortering av avfall Källsortering av sopor bör underlättas genom att bostäder vid ny- och ombyggnad förses med utrymmen för förvaring av utsorterat avfall. Källsortering är positiv ur flera aspekter; bland de vinster man gör kan nämnas: - Försäljning av det källsorterade materialet och därmed lägre renhållningskostnader samt att man hushållar med råvaror och resurser - Minskad påverkan på miljön genom att vissa miljöfarliga produkter undantas från den centrala avfallsbehandlingen - Förbättrad arbetsmiljö för hämtningspersonalen, t.ex. genom att glas och andra skärande material inte kastas i soporna. Man har på flera håll i haft försöksverksamhet med källsortering och det har på många ställen fallit väl ut. Kanske är det också extra viktigt att detta stimuleras i storstadsregionerna, eftersom koncentrationen av människor där är så hög och deponeringen av den enorma mängd sopor som produceras därför är ett problem, inte minst av utrymmesskäl. Bostadsområden med en hög koncentration av människor möjliggör också samordningsvinster vid källsorteringsförsök. Länsveterinären bör befrias från sina dubbla lojaliteter - mot lantbruksnämnd och länsstyrelse - och arbeta framför allt med konsumenternas bästa för ögonen vid granskning av livsmedelsfrågor. Statens miljömedicinska laboratorium (SML) som samarbetar med i omgivningshygieniska och hälsoförebyggande frågor bör ges ökade resurser för att kunna arbeta med den samlade påverkan på människan som olika ämnen har. En liberal bostadspolitik ger valfrihet och inflytande för bostadskonsumenterna. Den skapar rättvisa mellan boende i olika upplåtelseform. Bra bostadsmiljöer ska formas och bevaras. Gjorda investeringar i bostäder, miljö och service ska hanteras med varsamhet. till har fördubblat sin befolkning. har både födelse- och flyttningsöverskotten ökat. befolkningen i med ca 13 000 personer. Av dessa var ca 6 000 Mot. födelseöverskott och ca 7 000 inflyttning. När det gäller inflyttning domine- A408 rar inflyttning från utlandet; 1987 var det knappt 2 500 som flyttade in från övriga och beräknas utflyttningen överstiga inflyttningen från övriga . Befolkningsökningen ökar kraven på fler och mera ändamålsenliga bostäder. Dagens bostadssökande är framför allt ungdomar, äldre, frånskilda samt inflyttade från utlandet. Störst är behovet av smålägenheter och . Inom vissa kommuner föreligger även behov av kollektivhus. Behovet av bostäder är olika inom länets kommuner.