mot · GC02Fö306 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: F5306 av m. fl. (vpk) Civilförsvarets resurser Civilförsvarets ställning behöver stärkas. Dess andel av totalförsvarets resurser är alltför låg. Den inriktning som verkade inledas , där bl. a. kommunernas ökade ansvar var betydelsefullt, har kommit av sig. Årets budgetförslag ändrar inte detta. Den politiska innebörden är fortsatt tveksamhet, avvaktan på nästa försvarsbeslut och därmed förvirring inför vad som bör gälla för . En annan tolkning är givetvis att regeringen helt enkelt inte önskar någon egentlig ökning av civilförsvarets roll. Att försvarsbudgetens militära del skall presenteras nära efter den civila accentuerar bristen på sammanhang och konsekvens. Kommunernas ställning i civilförsvarets förmåga att lösa sina uppgifter är central. Inom den kommunaltekniska försörjningen finns stora brister. Sårbarheten inom el-, vatten- och värmesystemen får återverkningar inom en mängd områden. Skyddsrumsbristen kommer med nuvarande nybyggnads- och ersättningstakt att vara ett evigt problem. Tanken att kommunerna, med planeringsförutsättningar som ges av statsmakterna, skall ha ett avgörande inflytande över skyddsrumsbyggandet motsvaras inte av tillräckliga statsbidrag. I detta stycke är utvecklingen konsekvent: varje ökning av planerings- och verksamhetsansvar som staten har lagt på kommunerna har medfört ökade kostnader. Det yttersta syftet verkar ha varit att till varje pris minska statens utgifter. Risken är att planeringsförutsättningarna kommer att styras av kommunernas förmåga att betala. ÖCB har anmält att ca 350 milj. kr. ytterligare behövs för att klara uppgifterna enligt försvarsbeslut. Då är ändå förutsättningar som kan gälla i ett s. k. förkrigsskede undantagna. Detta betyder, förutom det som sagts om skyddsrum, att bristerna när det gäller bl. a. räddningsmateriel blir ännu större. Försörjningsberedskapen för t. ex. fodermedel, elektronikkomponenter och viktiga kemikalier uppfylls endast till en del. Den ekonomiska ramens fördelning avviker på flera punkter från den som föreslagits av ÖCB. Några skäl för detta redovisas inte. a. ökar medlen till drift av beredskapslager med fyra milj. kr. mer än vad ÖCB vill ha, som anslagen minskas till frivilligorganisationerna med tre milj. kr. ÖCB har av fått i uppgift att samordna det översiktliga ADBsäkerhetsarbetet i samhället. Statskontoret och ÖCB har gemensamt föreslagit åtgärder för detta . Regeringen föreslår ett engångsbelopp /89 för att genomföra vissa projekt, som förmodligen måste utföras med konsulter, vilket blir dyrt för stunden och utan värde för framtida kompetensuppbyggnad. har tidigare uttalat att den externa informationen om civilförsvaret behöver förbättras. Regeringen minskar anslaget. Detta ter sig än mer märkligt mot bakgrund av det militära försvarets pågående, dyra och kritiskt uppmärksammade annonskampanj. försvarsbeslut tillgodosåg inte det civila försvarets behov enligt vår uppfattning, vilket betyder större belopp än dem som ÖCB redovisat som nödvändiga. Resurserna skall i forsta hand tas från det militära försvaret. Vpk återkommer när förslag till anslag till detta presenterats av regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om överföring av resurser från det militära till det civila försvaret. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1988/89 FÖ306