ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02A728 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:A728 av . och (m, c) Reglerna om semesterlönegrundande frånvaro Semesterlagstiftningen berör nästan hela befolkning. Det är därför högst otillfredsställande att semesterlagen är svår att tillämpa. En arbetstagare måste kunna kontrollera hur många betalda semesterdagar han är berättigad till och en arbetsgivare i ett litet företag måste själv, utan att anlita juridisk expertis, kunna utläsa vad hans anställda är berättigade till för förmåner enligt semesterlagen. Det är därför nödvändigt med en översyn av lagen i syfte att uppnå en förenkling. Semesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro kan få helt orimliga konsekvenser för det enskilda företaget. Detta är fallet främst för mycket små företag. För företag inom kvinnodominerade branscher kan särskilda problem uppstå i samband med semesterlönegrundande föräldraledighet. Detta kan visas med ett exempel från frisörbranschen. Företaget har 18 fast anställda kvinnliga frisörer. har 11 varit lediga i samband med barns födelse vid ett eller flera tillfällen. () är situationen den att 5 frisörer arbetar av normal arbetstid efter att tidigare ha varit barnlediga. 9 frisörer är nu hemma på grund av barnledighet. En är långtidssjukskriven. De återstående 3 frisörerna skall arbeta in sin lön, övriga kostnader samt semesterlön och sociala kostnader för samtliga anställda frisörer. Ur jämställdhetssynpunkt har nuvarande regler en särskilt negativ effekt. Yngre kvinnor riskerar att få svårare att erhålla arbete eftersom kvinnor fortfarande utnyttjar föräldraförsäkringen i större utsträckning än män. Betydande ekonomiska problem kan uppstå i ett företag när många av dess anställda är frånvarande eller någon enstaka är borta . Ett införande av sex veckors semester skulle naturligtvis ytterligare försvåra situationen för de små företagen i samband med lång semesterlönegrundande frånvaro. Reglerna om semesterlönegrundande frånvaro måste ändras. Ansvaret för semester under semesterlönegrundande frånvaro borde ligga på den som betalar ut ersättning under frånvaron. De här redovisade problemen skulle då kunna lösas. Med hänvisning till det anförda hemställs A728 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av semesterlagen. . () () 1* 1988/89.3sami.
mot · GC02A729 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:A279 av m.fl. (s) Medbestämmande i arbetslivet har det svenska näringslivet varit föremål för stora strukturförändringar. I Bergslagen har det inneburit att 17 000 jobb försvunnit inom det järnindustriella komplexet . En så våldsam utslagning av arbeten har naturligtvis inneburit mycken oro och ovisshet för de berörda människorna och kommunerna. Oron skulle ha kunnat vara mindre om de berörda genom sina fackliga organisationer haft en bättre insyn och påverkan av utvecklingen. I kampen för jobben och den framtida inriktningen av företagen har facken alltför ofta kommit till korta. Ett exempel är SSABs beslut att lägga ned stålverket i Domnarvets järnverk. Den fackliga bedömningen av stålverkets möjligheter har visat sig vara den riktiga. Under de tre första kvartalen 1988 har stålverket gett en vinst på . Trots detta har företaget inte omprövat sitt beslut. togs många steg för att stärka löntagarnas inflytande. Förtroendemannalagen gav möjligheter till facklig tid i företagen. Medbestämmandelagen innebar ett viktigt steg mot inflytande i företagen, liksom också lagen om styrelserepresentation. Det är motionärernas uppfattning att det samlade kunnandet i ett företag är en bättre grund att stå på än att arbetsgivaren ensam beslutar. I progressiva företag har denna insikt börjat få fotfäste även i företagens ledning. Men tyvärr är detta ännu undantag. Enligt vår mening måste MBL skärpas och lagen om styrelserepresentation ses över för att nästa strukturkris skall kunna hanteras på ett för löntagarna godtagbart sätt, och för det allmännas bästa. I sin strävan att förankra sig inom EG har det blivit allt vanligare att svenska företag fusionerar med eller köper upp utländska företag. Genom att ha produktionsenheter i flera länder stärker arbetsgivarparten sin redan starka ställning gentemot löntagarna. Det är därför nödvändigt att finna vägar för fackligt inflytande i flernationella företag. Det är nu dags att tillsätta en utredning vars målsättning skall vara att förstärka det fackliga inflytandet. Med hänvisning till det tidigare anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inflytande för löntagare. () () () ()
mot · GC02A730 · 1989-01-23 00:00:00 — av och (båda fp) Rätten till ledighet för småbarnsföräldrar Enligt lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn har arbetstagare rätt till hel ledighet (utan lön) till dess att barnet har uppnått arton månaders årlder. Vi menar, att denna rätt bör utsträckas till . Många föräldrar anser att barn som endast är eller bör vårdas i hemmet. Vi är medvetna om att en förlängd rätt till ledighet kan innebära vissa problem för arbetsgivarna, men vi tror inte att dessa problem är så allvarliga att de vållar betydande svårigheter. I allmänhet är det den plötsligt påkomna frånvaron som ställer till störst besvär för företagens och myndigheternas personalplanering. En ledighet som kan förutses i förväg vållar inte lika stora bekymmer. Av samma skäl föreslår vi att rätten till förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid förlängs från det att barnet har fyllt eller avslutat första klass till det att barnet har fyllt . På den offentliga arbetsmarknaden finns denna rätt till ledighet redan nu genom avtal mellan parterna. Enligt vår mening är det motiverat att utvidga denna rättighet till alla föräldrar. Vi föreslår därför en ny lydelse av 3 § lagen om rätt till ledighet för vård av barn m.m. Vid bifall till endast ettdera av våra yrkanden får denna lagtext modifieras. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar utvidga rätten till hel ledighet för vård av barn till dess att barnet har fyllt , 2. att beslutar utvidga rätten till förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid till dess att barnet har fyllt . Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel ledighet gäller till dess barnet har uppnått ett och . Rätten till förkortning av arbetstiden gäller till dess barnet har uppnått ålder eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel ledighet gäller till dess barnet har uppnått ålder. Rätten till förkortning av arbetstiden gäller till dess barnet har uppnått ålder.
mot · GC02A731 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A731 av m.fl. (fp) Rätten till ledighet för vård av barn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:So622 hemställs att beslutar om sådan lagändring att den rätt till förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av ordinarie arbetstid som stadgas i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn ändras till en rätt till valfri förkortning ned till tre fjärdedelar av ordinarie arbetstid. () () ()
mot · GC02A732 · 1989-01-22 00:00:00 — 1988/89 :A732 Höjning av nattraktamentet för offentligt anställda De av staten tillämpade traktamentsbestämmelserna vid tjänsteresor är normerande för hela arbetsmarknaden. De statliga traktamentsbestämmelserna justeras regelbundet för att kompensera för den fortgående penningvärdeförsämringen. Ett belopp i bestämmelserna har emellertid hållits oförändrat under långtid, nämligen som utgår som nattraktamente om särskilt kvitto inte kan företes. Resultatet har blivit att den anställde, vare sig det gäller offentlig eller privat tjänst, som regel väljer dyrare nattlogi i stället för att nyttja billigare alternativ. Detta driver onödigtvis upp kostnaderna för tjänsteresor. Kostnaderna per natt uppgår numera inte sällan till belopp kring eller mer, en utveckling som allt oftare börjat kritiseras. Både för staten, kommunerna och enskilda företag skulle det vara till fördel om de anställdas prismedvetenhet vid tjänsteresor skulle öka. Ett sätt att uppnå detta är att justera med hänsyn till penningvärdeförsämringen. De statliga traktamentsbestämmelserna fastställs genom förhandlingar mellan och arbetstagarparterna. Avtalet blir därefter normerande för hela arbetsmarknaden i och med att anvisningar om deklaration och beskattning av traktamenten är kopplade till det statliga avtalet. Det nu berörda problemet, som inte är fullt så bagatellartat som kan tyckas vid första påseende på grund av det stora antalet tjänsteresor, har berörts i tidigare motioner, bl a i 1987/88:A604 och 1987/88:A609. Vid utskottsbehandlingen har dock utskottsmajoriteten hänvisat till parternas förhandlingsrätt. Det är riktigt att den formella gången vid fastställande av de statliga löneavtalen relativt har reformerats och att inte som tidigare befattar sig med detaljer i löneavtalen. Detta hindrar dock inte från att tillkännage en viljeyttring och frågans räckvidd över hela arbetsmarknaden motiverar en sådan. Naturligtvis kunde en annan väg väljas för att uppnå motionens syfte. Reglerna för icke skattepliktig traktamentsersättning skulle kunna ändras direkt i skattelagstiftningen. Den praxis som tillämpats med knytning mellan de statliga avtalen och bestämmelser har emellertid fungerat bra i andra hänseenden. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att utgående nattraktamenten för tjänsteresor i offentlig tjänst skall höjas från till ett belopp av sådan storleksordning att prismedvetandet vid val av nattlogi vid tjänsteresor stärks.
mot · GC02A733 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:A733 av m.fl. (s) Skadestånd enligt lagen om anställningsskydd När lagen om anställningsskydd (LAS) kom till 1974, fanns en regel om skadestånd för den arbetsgivare som trots dom i arbetsdomstolen inte ville ta tillbaka en uppsagd arbetare. Bestämmelsen hade tillkommit därför att lagstiftaren ansåg att det i enstaka fall kunde anses befogat med en sådan åtgärd, trots att domstolen hade ansett uppsägningen ogiltig. För att se till att denna möjlighet inte blev använd annat än i yttersta nödfall, var en sådan åtgärd belagd med, som man då ansåg, mycket höga skadestånd. I stora drag kan man säga att denna bestämmelse i LAS fungerade som tänkt var under första tiden. har dock, enligt vår uppfattning, bestämmelsen börjat användas alltmer, framför allt mot fackliga förtroendemän, som enligt det enskilda företaget varit alltför obekväma. Tillåts denna utveckling fortsätta finns det risk att väsentliga delar av 70-talets arbetsmarknadslagstiftning urholkas, nämligen den delen som avser att skydda den facklige förtroendemannen, vad gäller anställning och anställningsvillkor när denne företräder medlemmarna. En sådan utveckling kan inte tillåtas fortsätta. Då det kanske kan finnas något enstaka fall även då en sådan åtgärd anses vara enda lösningen, torde en kraftig höjning av skadeståndsbeloppen, förslagsvis en tredubbling, vara en lämplig åtgärd för att uppnå detta syfte. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en höjning av skadeståndet enligt 39 § lagen om anställningsskydd. Bo Finnkvist (s) () :JU ;.4-v'i* i.1-..- ' >' 1 . «u) hasi r-.. ;:: .! ...Ui r! : 1 . : . r,.t s;, ! : : \. : V ';>> , I.;- , * - ;: : - : .. 1 i". gotab 16805, 1989
mot · GC02A734 · 1989-01-19 00:00:00 — avSven-Åke m.fl. (s) Lag om regionala fackliga förtroendemän Lagen 1974 om fackliga förtroendemäns ställning på arbetsplatser m.m. tillkom som ett uttryck för att det var och är ett viktigt samhällsintresse att säkerställa fackliga företrädares möjligheter att fullgöra de olika arbetsuppgifter som läggs på dem. Problemet med fackligt arbete på de mindre arbetsplatserna har uppmärksammats . Arbetsmarknadsministern uttalade i propositionen 1974:88 att det var en angelägen fråga att problemet med facklig verksamhet på småarbetsplatser löstes. En väsentlig del av lösningen låg i att skapa formella och reella förutsättningar för fackligt arbete. Han ansåg rent tekniskt att tillträdesrätt för utomstående som finansierades genom någon form av avgifter, vilka skulle tas ut på löneunderlaget, var en naturlig modell. Eftersom frågan inte var tillräckligt utredd, avstyrktes lagstiftning . De farhågor som uttalades har besannats. Det har inte varit möjligt för organisationerna att hålla en likvärdig bevakning av de fackliga intressena på de mindre arbetsplatserna. Nya arbetsrättskommitténs (NARK) förslag 1977 till en ny förtroendemannalag innehöll regler om regionala fackliga förtroendemän. Förslaget innehöll två viktiga moment som är nödvändiga för denna reform. Dels gav förslaget den regionala fackliga förtroendemannen rätt till tillträde på arbetsplatser och en rätt till ledighet från den egna arbetsplatsen för att utföra uppdraget, dels fanns en lösning av finansieringen. NARK:s förslag har mottagits med stort intresse från fackligt håll. LO-kongresserna 1981 och 1986 har uttalat sitt stöd för frågan om regionala fackliga förtroendemän. bereds frågan i en särskild arbetsgrupp inom . Dess arbete bör påskyndas. 1988/89 A734 Bo Finnkvist (s) () () Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en lag om regionala fackliga förtroendemän.
mot · GC02A735 · 1989-01-23 00:00:00 — 1988/89 :A735 av och (bådamp) Fackliga organisationers representation i bolagsstyrelser m. m. gällande lag innebär att en lokal arbetstagarorganisation får utse samtliga arbetstagarrepresentanter om den organiserar mer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna. Om en organisation företräder minst en tjugonde! av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna får den organisationen utse en av suppleanterna. Detta innebär att mindre organisationer inte ges insyn i styrelsearbetet. Det är en rimlig demokratisk värdering att så många som möjligt skall ges denna möjlighet. Därför bör lagen förändras så att även mindre organisationer garanteras suppleantplatser i styrelsen. Med anledning av ovanstående yrkas att ger regeringen till känna vad som framförts i motionen om mindre organisationers rätt till suppleantplatser i styrelser.
mot · GC02A736 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:A736 av och (båda mp) De anställdas inflytande vid nedläggning av företag Dagens situation innebär att kapitalägare har ett helt dominerande inflytande över huruvida en verksamhet skall fortsätta eller inte. Det händer t.o.m. att de anställdas intressen motverkas så gravt att de hindras från att ta över sitt eget företag då detta hotas av nedläggning. Den arbetsrättliga lagstiftningen är på detta område klart otillfredsställande. Därför bör den ses över och inriktas på att stärka de anställdas inflytande. Bl.a. bör anställda ha förköpsrätt att köpa företaget eller dess tillgångar vid nedläggning av företaget till det lägsta av bokfört värde och marknadsvärde. Med anledning av ovanstående yrkas 1. att hos regeringen begär att den arbetsrättsliga lagstiftningen ses över för att öka de anställdas inflytande vid nedläggning av företag, 2. att de anställda vid företagsnedläggning ges förköpsrätt till en kostnad som motsvarar det lägsta av bokfört värde eller marknadsvärde.
mot · GC02A737 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89:A737 av och (båda mp) Okat fackligt inflytande i transnationella företag Vi upplever nu hur en fusionsvåg går genom . Detta innebär att det blir allt svårare att följa de transnationella företagens struktur, agerande och ekonomiska förhållanden. De anställdas situation och möjlighet att påverka genom fackföreningar försvåras genom de nya bolagsstrukturerna. Bolagen kan flytta verksamhet mellan länder för att motverka fackligt agerande. Det är av yttersta vikt att de multinationella företagen hålls under sträng uppsikt. I detta arbete spelar fackföreningarna en viktig roll. För att stärka fackens möjlighet i detta arbete bör facken få stöd att klara den fackliga verksamheten över nationsgränserna. Bland annat måste representanter för fackföreningarna få ledigt för att på företagets bekostnad upprätthålla kontakter i andra länder. Det är viktigt att fackföreningarna ges möjlighet att bedriva facklig verksamhet över gränserna inte minst i denna EG-underkastelsens tid med sin strävan om fritt kapitalflöde. Med anledning av ovanstående yrkas att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om de fackliga organisationernas möjligheter att samarbeta över gränserna och att företagen skall bekosta dylika rimliga kontakter.
mot · GC02A738 · 1989-01-24 00:00:00 — av m.fl. (fp) Översyn av studieledighetslagen vidgades möjligheterna att vara tjänstledig från arbetet. Genom olika lagar öppnades möjligheter att i högre utsträckning vara hemma med sina barn, att bedriva fackligt arbete och att ägna sig åt studier utan att man för den skull förlorade sitt arbete. För den enskilde arbetstagaren innebär det valfrihet och en möjlighet att kombinera arbetet med andra intressen eller värden. Detta är positivt såväl för arbetstagarna som för samhället i sin helhet. De lagar som ger rätt till ledighet är bland annat svenskundervisningslag, studieledighetslag, lag om rätt till ledighet för vård av barn m.m. samt lag om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag. Efter kritik mot att dessa lagar var formulerade i för abstrakta termer tillsattes 1980 en översyn av de olika ledighetslagarna. Denna översyn har legat nere . Att människor har möjlighet att kombinera förvärvsarbete med att vara småbarnsföräldrar eller att fortbilda sig är något vi bör slå vakt om. Det måste däremot klart framgå av lagarna på området då dessa rättigheter inträder. Många, framförallt småföretagare som ej själva har tillgång till arbetsrättslig expertis, framför ofta klagomål om att så inte är fallet. Det har också framkommit påpekanden, tillika från småföretagarhåll, om att ledighetslagarna är alltför vidlyftiga. Effekten anses bli produktivitetsbortfall och svårigheter att planera verksamheten. Vi anser att denna kritik är riktig vad gäller studieledighetslagen. Denna lag leder bl.a. till tjänstledighet för personer som inte tänkt sig att återvända till sitt arbete. Resultatet blir de oändliga vikariatskedjor som finns inom framför allt den offentliga sektorn. Tillika bör det klart framgå av lagen vid vilken typ av studier den kan anses tillämplig. Regeringen bör därför få i uppdrag att föranstalta en översyn av studieledighetslagen och framlägga förslag till i syfte att råda bot på de brister som nämnts ovan. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av studieledighetslagen i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GC02A741 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:A741 Rätten till ledighet för vård av barn Nyblivna mammor och pappor kan numera båda ta ut hel ledighet (med barn t.o.m. 1,5 års ålder) eller förkorta sin arbetstid till 3/4 av normal arbetstid (med barn t.o.m. ). Lag om rätt till ledighet för vård av barn, 1978:410 3 8. Skydd för anställning och arbetsförhållanden finns i 11 §. Arbetstagare är ej skyldig vidkännas minskning av förmåner eller försämring av arbetsförhållanden, ej heller skyldig att vidkännas omplacering (innehållet i § 11 i korthet). Föräldrapenning betalas ut under maximalt . 90 av dessa är förbehållna den andra föräldern, d.v.s. vanligen pappan. I bestämmelsen om uttag av ledigheten uttrycks en önskan att även mannen skall vårda sitt barn. När man tänker ta ut sin ledighet, eller gör det, vad händer? Hur påverkas arbetstider, lön, eventuell karriär? Finns utsagda elleroutsagda påtryckningar att ej ta ut ledigheten? Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen initierar en undersökning syftande till att belysa de faktorer som påverkar föräldrars möjlighet att nyttja rätten till ledighet för vård av barn. 1* 1988189.
mot · GC02A742 · 1989-01-25 00:00:00 — av () normer för målning Uppmärksamheten på farliga kemikalier i arbetslivet har i många fall lett till förbättrade skyddsåtgärder, ändrade materialkrav och omprövning av tidigare normer. Den statliga vidhåller dock - trots upprepade krav från bl.a. leverantörer inom snickeribranschen - sitt krav på målning med polyuretan för inredningar. är därmed veterligen den ende beställare i landet som inte accepterat ett mindre riskfyllt målningssätt. Färdighärdad polyuretan är i sig inte en farlig produkt. Det är isocyanatet i härdaren som innebär betydande risker vid oförsiktig eller fel hantering. Utförliga hanteringsföreskrifter för isocyanat finns numera utarbetade. Så svåra skador som det fall som försäkringsdomstolen behandlade skall inte längre behöva inträffa. Där erkändes arbete med isocyanat som yrkesskada. Det bästa är dock att inte använda medlet utom i de fall där det är absolut nödvändigt. bör undersöka om mindre farliga målningssätt kan användas utan att kvaliteten väsentligt försämras. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av normer för målning.
mot · GC02A743 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89:A743 Med få undantag, är det förbjudet att förmedla arbete i organiserade former, för andra än de traditionella arbetsförmedlingarna. Genom att konkurrensutsätta arbetsförmedlingarna skulle med stor sannolikhet, väsentliga vinster göras. Exempel på sådana vinster kan vara effektivitet, inre organisation, servicekänsla etc. Den psykosociala arbetsmiljön på befintliga arbetsförmedlingar skulle genom sådana förändringar bli radikalt förbättrad. Försöksverksamhet med alternativa arbetsförmedlingar bör startas, där arbetsutbudet är varierat och mångsidigt. är en lämplig region som försöksområde för alternativa arbetsförmedlingsformer. Med anledning av det framförda hemställs att hos regeringen begär förslag om försök med arbetsförmedling i olika alternativa former.
mot · GC02A745 · 1989-01-23 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A745 av m.fl. (s) Lagen 1974 om fackliga förtroendemän är avsedd att ge underlag och stöd åt de fackliga företrädarna i deras arbete att förverkliga reformerna på arbetslivets område. Det är dock en allvarlig brist i lagen, att den gäller bara för det fackliga arbetet som utförs på den arbetsplats där förtroendemannen är anställd. Problemet med fackligt arbete på de mindre arbetsplatserna har uppmärksammats . Dessa saknar ofta egen facklig organisation och den fackliga bevakningen måste huvudsakligen ske med hjälp av utomstående förtroendemän. I förarbetena till lagen uttalade departementschefen att det var angeläget att denna fråga löstes. Han ansåg att finansiering skulle kunna ske genom någon form av avgifter, vilka skulle tas ut på låneunderlaget. Förslaget avstyrktes eftersom frågan inte var tillräckligt utredd. Bevakningen av de fackliga intressena på de mindre arbetsplatserna har inte kunnat ske i samma utsträckning som på de större. 1977 lade nya arbetsrättskommittén (NARK) fram förslag till en ny förtroendemannalag med regler om regionala fackliga förtroendemän. Förslaget innehöll två viktiga moment. Dels gav förslaget den regionala fackliga förtroendemannen rätt till tillträde på arbetsplatsen och rätt till ledighet från den egna arbetsplatsen för att utföra uppdraget och dels fanns en lösning av finansieringen. NARK:s förslag har mottagits med stort intresse från fackligt håll. 1981 och 1986 har uttalat sitt stöd för frågan om regionala fackliga förtroendemän. Undertecknade har upprepade gånger aktualiserat frågan om fackligt arbete på de mindre arbetsplatserna. bereds frågan i en arbetsgrupp inom . Detta arbete bör påskyndas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionala fackliga förtroendemän. (s) () () () () ()