ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02A409 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A409 av m.fl. (vpk) Mot Anslaget Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1988/89 Vpk yrkar, liksom tidigare, avslag på rubricerade anslag. Som vi också tidigare anfört finns både principiella och praktiska skäl som talar mot denna form av speciella privilegier för företag. Skatte- och socialavgiftssystemet bör vara likformigt i hela landet. De beviljade förmånerna är inte förenade med någon rimlig insyn och möjlighet till uppföljning från statens sida gentemot företagen - så som fallet trots allt är med t ex lokaliseringsstöden. Effekterna av dessa slags undantagsförmåner är också erfarenhetsmässigt ytterst diskutabla. Det finns vida bättre och pålitligare sätt att kanalisera pengar till regional utveckling. Den här aktuella summan skulle med säkerhet göra mer nytta om den gavs i form av andra typer av stöd eller - vilket mycket kan tala för - som anslag till infrastrukturell utveckling. Med åberopande av det anförda hemställs att beslutar avslå förslaget i budgetpropositionen 1988/ 89:100, bil. 12, D6, om . i ersättning för nedsättning av socialavgifter. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GC02A410 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89:A410 av m.fl. (m) Läkaretableringen i glesbygd Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1988/89:So423 hemställs att beslutar att bidrag ur de sammanhållna länsanslagen för regionalpolitiska ändamål skall kunna användas för att understödja etablering i glesbygd. () () ()
mot · GC02A411 · 1989-01-17 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A411 Frisläpp av investeringsfonder i sydöstra har beslutat om nedläggning av telefontillverkningen i . Nedläggningen berör ca 700 anställda. Det är givetvis ett hårt slag för och för . På kort sikt kan nyinvesteringar i länet stimuleras genom ett generellt frisläpp av investeringsfonderna. Ett sådant frisläpp bör även omfatta allmänna investeringsreserver. Det är av stor vikt att nya investeringar kommer länet till del. Inte minst viktigt är nyetablering av små och medelstora företag. Ett generellt frisläpp innebär att investeringar kan direktavskrivas. Storföretagen har haft denna förmånliga beskattning avseende sina investeringar i och . I kombination med ett generellt frisläpp bör man stimulera till s.k. avknoppningar. Speciellt Karlskronaområdet är i stort behov av ett mera differentierat näringsliv. Avknoppning utgör ett sätt att nå detta mål. De företag som medverkar till avknoppning bör utöver direktavdrag komma i åtnjutande av ett extra stimulansavdrag motsvarande en procentuell andel av investeringskostnaden. En sådan form av avknoppning torde öka förutsättningarna för ett framgångsrikt resultat. I inledningsskedet finns nämligen ett ägarsamband mellan å ena sidan den som är s.k. motor och har produktionskunnande och å andra sidan huvudföretaget, som förutom friskt kapital har resurser för bl.a. marknadsföring. Det i samband med det s.k. Blekingepaketet nybildade finansbolaget har i samband med nyetableringar av företag i länet utnyttjat s.k. skalbolag innehållande investeringsfondsmedel. Uppenbarligen har direktavskrivningsmetoden en positiv inverkan på investeringsviljan. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar om generellt frisläpp av investeringsfonder och allmänna investeringsreserver för investeringar i och övriga delar av sydöstra , [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om extra stimulansavdrag i samband med s.k. avknoppning.1] 1 1988/89:Sk331
mot · GC02A412 · 1989-01-18 00:00:00 — av och (båda m) Frisläppande av investeringsfonder m.m. Under en följd av år har befolkningen i och minskat. Denna utveckling måste stoppas. Åtgärder bör därför vidtagas för att stimulera till ökade näringslivssatsningar i regionen. har uttalat att sydöstra hör till det område i vårt land som i första hand bör komma i fråga när det gäller statlig utlokalisering. Det får också anses innebära att ifrågavarande område skall bli föremål för olika slag av prioriteringar för att åstadkomma en positiv förändring av utvecklingen. Förutom mera långsiktiga åtgärder såsom bättre utvecklad infrastruktur krävs snabba extraordinära åtgärder. Regionen kan med fördel stimuleras genom att de medel som avsatts i investeringsfond och allmän investeringsreserv släpps generellt fria för investeringar i de båda länen. Ett sådant frisläppande bör kombineras med rätten att direktavskriva kostnader för nyinvesteringar. En sådan åtgärd kan anses vara en vidareutveckling av regeringsbeslutet avseende storföretagen investeringar i och . Dessa har ju nämligen tillstånd att inom beloppsmässigt mycket vida ramar direktavskriva nedlagda nyinvesteringskostnader. kan med en sådan åtgärd få möjlighet att utan skattekonsekvenser placera sina vinster i sydöstra . Ett effektivt och dynamiskt alternativ till det ibland destruktiva skatteplaneringsarbetet kan därmed skapas. Det är en positiv riktad regionalpolitisk åtgärd. Bidragstänkande och byråkrati undvikes. Inlåsning av kapital i olika former av konsolideringsmöjligheter blir inte lika aktuellt. Genom att på detta sätt stimulera bl.a. vinstgivande företag till nyinvesteringar i och skapas goda förutsättningar för en snabb ökning av lönsamma företag. Det medför positiva effekter för regionen, och följden blir en ökad ekonomisk tillväxt. Det är enligt vår mening viktigt att stimulanser riktas mot nyinvesteringar. Den i regionalpolitiska sammanhang ofta förekommande negativa fokuseringen till olika typer av statsstöd undvikes. I stället kommer det ur företagsekonomisk synpunkt grundläggande kravet på lönsamhet i förgrunden. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om generellt frisläppande av investeringsfonder och allmän investeringsreserv i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om ändrade avskrivningsregler i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen.
mot · GC02A416 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A416 Återinförande av sysselsättningsstöd i stödområde C beslöt att avskaffa sysselsättningsstödet i stödområde C från och med . Detta hade varit ett mycket verkningsfullt stöd, som bidragit till många nya arbetstillfällen inom stödområdet. Beslutet att avskaffa stödet var därför olyckligt. Det aktuella stödet har haft stor betydelse för många glesbygdskommuner. Stödet har haft avgörande betydelse vid företagsnyetableringar eller vid beslut om utvidgad verksamhet. Glesbygden har därvid fått möjligheter att någorlunda kunna konkurrera med större befolkningscentra. På grund härav har vi också fått en bättre balans i samhällsutvecklingen. Storstadsområdena och andra större befolkningscentra har redan så många fördelar då ett företag skall besluta om lokaliseringsort. Sysselsättningsstödet har därför i många fall varit den faktor som avgjort att etableringen skett i en mindre landsortskommun istället för ett större befolkningscentra. De mindre kommunerna är också i behov av ett utvecklat näringsliv för att kunna behålla jobben och en acceptabel samhällsservice. har trenden för näringslivet vänts i positiv riktning även i kommunerna inom stödområdet. Härtill har sysselsättningsstödet haft en starkt bidragande orsak. För att kunna fortsätta i en positiv utveckling krävs att sysselsättningsstödet återinförs i stödområde C. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att sysselsättningsstöd skall kunna utgå fr.o.m. i stödområde C enligt de regler som gällde t.o.m. /87 i enlighet med vad som anförts i motionen 2. att beslutar till Sysselsättningsstöd för /90 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 25 milj. kr. förhöjt förslagsanslag om totalt 190 milj.kr.
mot · GC02A417 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:A417 av m.fl. (s) Förbättrat glesbygdsstöd De små samhällena har många fördelar jämfört med våra storstäder både ur ett samhällsekonomiskt och välfärdspolitiskt perspektiv. Socialt fungerar också ofta de mindre samhällena bättre. Trygghet och gemenskap är ofta större och man slipper de speciella problem med miljöförstöring, överhettning av bostads- och arbetsmarknad samt koncentration av befolkningen vilka blir allt vanligare i storstäderna. Bättre kommunikationer-snabbare tåg, bättre regionala flygförbindelser, bättre vägar och bättre telekommunikationer och datateknik - gör också att förutsättningarna för att bo och vara verksam i glesbygden har väsentligt förbättrats . För att också mindre samhällen skall kunna fungera krävs emellertid att det finns en viss basservice. Barnomsorg, äldreomsorg, skola och bostäder måste finnas. Dessutom måste någon form av infrastruktur fungera - affär, post, bank, bussar, tåg, tele etc. finns i dagens samhälle drivkrafter som gör det svårt att bibehålla och utveckla servicen i glesbygden. De affärsdrivande verken skall enligt dagens politik gå ihop ekonomiskt. Den kommersiella servicen skall ge en acceptabel vinst. Också på den offentliga servicen ställs krav på både kostnadseffektivitet och rationalisering. Konsekvenserna av detta blir att det som är samhällsekonomiskt och välfärdspolitiskt motiverat kommer i kläm med de mer kortfristiga företagsekonomiska eller budgetmässiga krav som ansvariga myndigheter och organ tvingas leva upp till. Ett resultat av detta måste bli att finna andra former för finansiering av service i glesbygd. Stat och kommuner måste i ökad utsträckning gå in och ge särskilda ekonomiska stöd till att bibehålla och utveckla basservicen i glesbygden. Ett glesbygdsstöd bör kunna utvecklas och ges till såväl traditionell kommersiell verksamhet, typ affär, som till samhällsservice, typ skola, samt till insatser för en bra infrastruktur som post, tele och tågtrafik etc. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett förbättrat glesbygdsstöd. 1988/89 A417 () () () () ()
mot · GC02A418 · 1989-01-11 00:00:00 — Motion till 1988/89:A418 av och (båda c) Skärgården i södra I kustbandet utanför dvs vid såväl Gästrike- som Hälsingekusten som kallas Jungfrukusten har befolkningen minskat kraftigt . Antalet aktiva fiskare har t.ex. minskat kraftigt i orter som Bönan, Utvalnäs, Mellanfjärden, Skärså, för att bara nämna några orter, dvs i , och kommuner. Antalet fyrplatser i landet som bebos är också allt färre. Som exempel på den minskning som skett i vårt område kan nämnas att fyrplatser som och inte längre bebos . Skärgårdsproblemen rymmer i sig mycket av glesbygdsproblem, men i vissa avseenden olika till sin natur. Ett problem som berör kusten utanför är det lilla antalet väderleksstationer. Detta gälller hela kuststräckan från till Kvarken. Detta har försämrat servicen till sjöfarare och dem som arbetar efter Gästrike-Hälsinge-kusten. Av krävs ökade insatser på grund av det ökade antalet fritidsbåtar. Vi är angelägna att peka på den stora betydelse som har för vårt län. Automatisering av fyrar utanför har minskat möjligheterna att upptäcka främmande verksamheter. Vad som i vårt län kännetecknar avsaknaden av en skärgårdspolitik är att flera statliga organ som , domänverket, , , , fortifikationsförvaltningen, , , för att nämna några dåligt samordnar sin verksamhet, särskilt vid organisationsförändringar. Med denna uppdelning, utan samordning värd namnet, agerar varje statlig verksamhet för sig vilket leder till att skärgården och kustbandet dör ut. Därefter får vi med konstlade medel skjuta till stora belopp för att reparera skador som samhällsplaneringen orsakar. Visserligen har vi fått en bestämmelse som säger att de statliga verken måste tala med sina respektive länsstyrelser innan de vidtar en avveckling inom sitt ansvarsområde. Men utvecklingen visar att detta inte räcker. Länsstyrelserna har inte medel att sätta makt bakom orden. Ytterligare åtgärder måste till för att stoppa den sektorsvisa successiva avfolkningen av våra kuster och öar. Jungfrukusten har blivit ett väl inarbetat begrepp särskilt för turistverksamheten. Genom en samordning på det området kan man nu bättre se vad som är intressant ur turistsynpunkt. Men det blir ofta dyra investeringar och insatser som måste till därför att avfolkningen redan gått så långt. Det är angeläget att vi får en samlad skärgårdspolitik. Vi anser att denna Mot. 1988/89 fråga bör bli föremål för en särskild utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en sammanhållen skärgårdspolitik för södra . () ()
mot · GC02A419 · 1989-01-19 00:00:00 — Motion till 1988/89:A419 av m.fl. (s) Regionalpolitiskt stöd till i norra delen av län har varit föremål för särskilda regionalpolitiska satsningar . Genom särskilda regeringsbeslut har förhöjda bidragssatser tillämpats för nyetablering och utveckling av företag i kommunen. Särskilda insatser för utveckling av infrastrukturen har också skett vilket bl.a. resulterat i betydande förbättringar av utbildningen. Kommunen har anvisats betydande belopp i form av extra skatteutjämningsbidrag (1987-198912 milj. vilket skapat möjligheter för kommunen att föra en mycket aktiv näringslivspolitik. Bakgrunden till dessa satsningar har varit kommunens mycket negativa utveckling med mycket höga arbetslöshetssiffror och låg förvärvsfrekvens samt kraftigt vikande befolkningstal. Resultatet av de samlade ansträngningarna kan nu avläsas i form av klara tecken till trendbrott, flera lyckade företagsetableringar och en ny framtidstro i kommunen. Regeringens insatser har således gett klart positiva resultat. Trots den positiva trenden så är befolkningsprognoserna fortfarande negativa. Sysselsättningen har minskat med ca 180 arbetstillfällen . har fattat beslut om nedläggning av den sista kvarvarande gruvan i kommunen Yxsjöberg med 65-70 anställda. Nedläggningen av verksamheten vid pågår vilket berör ytterligare 35 arbetstillfällen. Totaleffekten av dessa två företagsnedläggningar kan beräknas innebära bortfall av minst 130 jobb. berörs också i hög grad av den pågående nedläggningen av gruvor i . Ett 60-tal anställda i är bosatta i . kan det således förväntas en ytterligare minskning av sysselsättningen i av storleksordningen 150-200 arbetstillfällen om inte kraftfulla motåtgärder vidtas. Resurser måste anvisas så att det långsiktiga målet - att skapa förutsättningar för kommunen att överleva som självständig kommun - kan bibehållas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att fortsatt blir föremål för regionalpolitisk! 3. att som sin mening ger regeringen till känna att särskilda medel bör anvisas så att kommuns ansökan om förhöjt regionalpolitisk! stöd för planerad utbyggnad av turistanläggningarna vid Gillersklack kan beviljas. () () () () Bilaga: Redovisning över sysselsättningsutvecklingen i kom- Mot. 1988/89 mun . Jord, skog, vat sjukvård, soc. Sysselsättning i % av folkmängden 30/6-85 6 728 30/6-88 6 382
mot · GC02A420 · 1989-01-18 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A420 av (vpk) Länsanslaget till län har i grunden goda förutsättningar för en gynnsam näringsutveckling. Särskilda insatser behövs dock för att bryta de negativa trenderna och få igång den nödvändiga omstruktureringen av näringsliv och arbetsmarknad. Ett minskat antal arbetstillfällen kan förutses i de traditionella branscherna skog-, stål och gruvindustri samt i vissa delar av tillverkningsindustrin. Denna utveckling slår hårdast i kommuner som , , , . 1988/89:100 bilaga 12, skall Bergslagsdelegationen upphöra från . Bergslagsdelegationen har spelat en positiv roll för de kommuner som har innefattats av delegationens arbete. I propositionen skrivs att delegationens roll som finansiär bör kunna tonas ned och överföras till bl.a. berörda länsstyrelser och utvecklingsfonder. Men man minskar redan detta år på anslaget och inte ökar man länsanslaget till de berörda länen. När det gäller län finns det stor risk till försämringar i de angivna kommunerna om man bara skall förlita sig på befintliga länsanslag och utvecklingsfonder. Då delar av län har ett läge med traditionell bruksmiljö, där fem av länets elva kommuner räknas som beroende av en enda industribransch, en andel som placerar länet i en inte särskilt eftertraktad ledarställning i landet. Länsmyndigheterna har begärt ytterligare för regionala utvecklingsinsatser och lokaliseringslån. Med hänvisning till ovanstående föreslås att till län för /90 anslår 21 miljoner utöver vad regeringen föreslagit i länsanslag. 1 1988189.3 sami.
mot · GC02A423 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89: A423 av m. fl. (c, m, fp, mp, vpk) infördes på försök ett transportstöd i . Försöket var ett av flera åtgärder inom ramen för programmet Arbete och service i skärgården. Stödet visade sig fylla ett stort behov och vara mycket positivt för näringarna på öarna. har vi motionerat om möjligheter att permanenta detta stöd. behandlade arbetsmarknadsutskottet vår motion tämligen välvilligt genom att utgå ifrån att den skulle behandlas av regionalpolitiska utredningen i samband med att denna utredning tog itu med skärgårdsfrågorna. Att vi ändå upprepar motionen beror på: att alla frågor som rör utvecklingen och bevarandet av en levande skärgård är mycket brådskande att det är en mycket enkel åtgärd vi kräver, nämligen en ändring av en paragraf i glesbygdsförordningen att denna ändring inte kostar några pengar att det inte behövs någon utredning för att åstadkomma denna ändring. Stöd utgår för transport av gods till och från ö utan fast landförbindelse. Stöd utgår även för transporter mellan sådana öar. Transporter inom en brukningsenhet omfattas inte av stödet. Undantag gäller dock för en uttransport och en intransport av grupper av betesdjur. Stöd lämnas för tunga och skrymmande transporter. Exempel på transporter för vilka stöd utgår är: Inom jordbruket: Transport till ö av konstgödsel, fodermedel, djur, lantbruksmaskiner. Transport från ö av slaktdjur, spannmål. Inom skogsbruket: Transport av skogsbruksmaskiner i samband med självverksamhet i skogsbruket. Inom byggnads- och anläggningsverksamhet: Tegel, cement, monteringsfärdiga hus i delar, byggnadsvaror, sand och grus, grävmaskiner, schaktmaskiner, utrustning för brunnsborrning. Övrigt: Motorfordon, odlad fisk (större kvantiteter). 1 1988/89. Samhällets kostnader för transportstödet har varierat från 1980 till 1986. Berörda kommuner betalar och länsstyrelserna . medel togs från början från anslaget för regionala utvecklingsinsatser med stöd av glesbygdsförordningen § 37. Förordningens 40 § stipulerar dock en begränsning av glesbygdsstödet till högst (ett inledningsskede), varför i använt sig av olika andra vägar för att kunna tillgodose det stora behov transportstödet fyller. hemställde att begränsningsregeln skulle tas bort vad gäller just transportstöd i skärgården. En ö är en ö och den har ett inledningsskede sorn ö. Den är och förblir en ö tills en eventuell ny istid kommer. Att tala om initialskede när det gäller transportstöd mellan öar och fastland och mellan öar inbördes är horribelt. Transportproblemen för skärgårdens näringsidkare är permanenta och samhällets stöd måste få en långsiktig lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen ändrar glesbygdsförordningen så att statligt bidrag kan utgå till transportstöd i skärgården utan den nu gällande begränsningen till ett inledningsskede. () () () (vpk)
mot · GC02A425 · 1989-01-22 00:00:00 — Motion till 1988/89: A425 av (vpk) En utredning om regionalpolitiska insatser i är ett län känsligt för konjunktursvängningar. Därför behövs särskilda beredskapsinsatser . Eftersom länet har sin industriella bas inom verkstads-, stål- och skogsindustrin kommer näringsstrukturen i länet att utsättas för kraftiga påfrestningar. Det är ju inte obekant att just nämnda industrigrenar kommer att omfattas av långtgående strukturella förändringar . Den regionalpolitiska kommittén pekar i sin rapport om bl. a. Bergslagen på de förväntade problemen inom dessa industrisektorer . För att möta framtiden menar vpk att det är dags för en särskild utredning för del. Denna utredning skulle arbeta skyndsamt och föreslå särskilda åtgärder för länet i ett samlat samhälleligt åtgärdsprogram. Det finns en rad idéer och förslag syftande till att skapa ett i arbete och utveckling också inför 2000-talet. Ett problem är dock att alla dessa projekt inte finns samlade och strukturerade på ett sådant sätt att det går att ta ett samlat politiskt grepp för länets framtid. 1 sammanhanget bör tidigare länsgruppers arbete tas tillvara, t. ex. den tidigare Värmlandsdelegationens olika förslag om bl. a. särskild miljöutbildning förlagd till norra . olika utredningar om t. ex. länets transport- och kommunikationsproblem kan tjäna som grund för förslag till åtgärder för ett miljövänligare transportsystem i länet. Olika förslag och projekt utarbetade vid högskolan i syftande till en utveckling mot ett nytt universitet bör beaktas som ett viktigt inslag i ett allmänt stärkande av länets infrastruktur. De politiska partiernas och fackliga organisationernas olika initiativ i länspolitiska frågor bör sammanställas och tjäna till en grund för så stort politiskt stöd som möjligt för innehållet i en särskild statlig satsning för länet. bör hos regeringen begära en särskild utredning i syfte att lägga förslag om ett särskilt samlat åtgärdspaket för . Särskilda medel härför bör anslås till i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om särskild utredning om .
mot · GC02A429 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :A429 av Axel m.fl. (s) Regionalpolitisk! I årets budgetproposition föreslås ingen utvidgning av det totala stödet för regionala utvecklingsinsatser, utan medelsramen föreslås ligga fast på 690 milj.kr. Enligt vår mening är detta otillräckligt, med hänsyn till de alltmer markerade regionala obalanserna i landet. Eftersom statsrådet i sitt förslag ställer i utsikt ytterligare medel, om behov skulle föreligga för att kunna tillgodose angelägna projekt, avstår vi från att nu begära medelsförstärkning till denna anslagspunkt i budgeten. Däremot anser vi det nödvändigt med en förändring i fördelningen mellan länen, till förmån för skogslänen. Härvid bör ramen för utvidgas, så att den motsvarar de ramar som gäller för och . Utöver detta bör ramen för projektstöd vidgas och länen själva - inom given totalram - får besluta om hur medlen skall nyttjas. Projektmedlen är ett effektivt sätt att stödja och initiera olika utvecklingsåtgärder i länen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fördelningen av stödet för regionalpolitiska utvecklingsinsatser förändras till förmån för skogslänen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ramen för läns anslag vad gäller regionala utvecklingsinsatser utvidgas så att den motsvarar den ram som gäller för och , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ramen för projektstöd bör vidgas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. 1988/89 motionen anförts om att länen själva - inom given totalram - får A429 besluta om hur medlen används. () ()