mot · GC02Sk48 · 1989-04-05 00:00:00 — av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:132 om särskild I propositionen föreslår regeringen att en särskild vinstskatt skall tas ut på företagens vinster . Skatten skall beräknas efter på beskattningsunderlaget. Skatteunderlaget för den särskilda vinstskatten skall beräknas i enlighet med vinstdelningsskatten. I propositionen föreslås vidare att fribeloppet för vinstdelningsskatten höjs till . Regeringen motiverar sitt förslag med finanspolitiska överväganden och behov av åtstramning. Syftet är enligt propositionen att dra in en del av företagens likviditet och således minska företagens lönebetalningsförmåga. Regeringen förutsätter vidare att denna åtgärd skall leda till att de nominella löneökningarna skall kunna begränsas. I propositionen understryker regeringen vidare att förslaget om en särskild vinstskatt skall ses som en isolerad åtgärd, och att regeringens långsiktiga skattepolitik inte påverkas. Regeringen beräknar att denna skatt på skall ge 3,5 miljarder i ökade skatteintäkter. Vpk har redovisat sin principiella syn på företagsbeskattningen i partimotion 1988/89:Sk444. I denna motion understryker vpk att har en företagsbeskattning som i ett internationellt perspektiv är mycket gynnsam för företagen. Den effektiva genomsnittliga företagsbeskattningen torde inte ligga högre än . För börsbolagen ligger den avsevärt lägre - eller mindre. Om hänsyn tas till vinstdelningsskatten (till löntagarfonderna) kan det totala skatteuttaget beräknas till för börsbolagen, och kanske till dryga för de mindre familjeföretag som verkligen berörs av vinstdelningsskatten. Det bör dock framhållas att vinstdelningsskatten är avdragsgill för företagen vid dess inkomstbeskattning under . Just nu arbetar Utredningen om en reformerad företagsbeskattning, URF. I direktiven till denna utredning ligger att skattebasen skall breddas, dock vid ett oförändrat totalt skatteuttag, således en breddad bas för företagsbeskattningen men sänkta skattesatser. Vpk anser att dessa direktiv är ofullständiga, särskilt med tanke på det Mot. övriga utredningsarbetet om reformerad inkomstbeskattning och indirekta Sk48 skatter som pågår inom RINK och KIS. I det arbetet utgår direktiv och utredningsmajoritet från sänkta skattesatser som skall finansieras med breddningar av skattebasen för såväl direkt och indirekt beskattning. Det vill säga omfördelningar inom företagsbeskattning, och likaså omfördelningar av beskattning av hushåll från direkt till indirekt beskattning. Ett reformarbete som leder till övergång från progressiv till rak, eller rentav regressiv beskattning. Liknande reformer har genomförts i en rad andra länder, med en viktig skillnad: 11.ex. finansierades sänkta inkomstskatter för hushållen med en breddad företagsbeskattning, som ledde till ett ökat skatteuttag från företagssektorn. beräknas att företagen skall erlägga i ökad skatt. Vpk menar därför att borde uttala som sin mening till regeringen att en skattereform som innebär sänkta skattesatser inom den personliga inkomstbeskattningen till väsentliga delar bör finansieras genom ett ökat skatteuttag från företagssektorn. I den meningen är regeringens proposition ett litet steg i rätt riktning, men steget är för litet och endast av tillfällig natur. Direktiv i riktning ett ökat skatteuttag inom företagssektorn borde dock delges Utredningen om reformerad företagsbeskattning, URF. Detta särskilt som likviditet, soliditet och vinster inom de svenska företagen, efter en exempellös stegring, nu ligger på extremt höga nivåer. Redan i propositionen anges att driftsöverskottet ökade med 15 miljarder, till 180 miljarder och beräknar att ökningen blir minst lika stor. Jämförelsevis kan anges att inkomstbeskattningen av de juridiska personerna under budgetåret 87/88 gav ett netto till samhället på 22,9 miljarder medan inkomstbeskattningen av hushållen gav ett netto till samhället på 216,8 miljarder. Andra beräkningar säger att vinstnivån steg med . Börsbolagen kan redovisa förbättrade resultat efter finansnetto på , detta medan lönekostnaderna ökade . Jämförelsevis kan också sägas att aktieavkastningen (utöver bankränta) var medan det 80-87 steg till . Utvecklingen kan kanske bäst sammanfattas med en rubrik ur veckans affärer nr 11/12 1989, bättre äga än att arbeta. I artikeln under denna rubrik konstateras att företagsvinsterna ligger på av förädlingsvärdet medan de 1978 låg . Reallönerna däremot ligger fortfarande lägre än de gjorde . Att regeringen i detta läge inskrider mot vinsterna kunde ha varit utmärkt. Att göra det i uttalat syfte att pressa ned löneläget måste ses som anmärkningsvärt. Det är riktigt att försöka begränsa inflationstakten. Men frågan om industrins konkurrenskraft kan inte i längden lösas genom att pressa ned löneläget. Detta särskilt som det finns tydliga indikationer på att företagen har höjt priserna långt snabbare än vad som kan motiveras med ökade löner. Sanningen är den att företagen riskerar att prissätta sig ur marknaden Mot. genom en snabb jakt på ökade vinster. Under höstens debatt om vinster, avtalsförhandlingar och skatter, lanserades förslag bl.a. från TCO-ekonomer om extra vinstskatt. Då framfördes tankar om en engångsskatt på av företagens rörelseresultat. Detta skulle då ge ca 20 miljarder. föreslår regeringen en tillfällig vinstskatt på beräknad efter grunderna för vinstdelningsskatten (till löntagarfonderna) och denna beräknas ge 3,5 miljarder. Det är som synes en avsevärd ambitionsskillnad mellan dessa alternativ. Vpk har i motion 1988/89:Sk444 redovisat en rad förslag för hur man skulle kunna öka skatteuttaget från företag och kapital, bl.a. ang. fastighetsbeskattning av industrifastigheter, höjd stämpelskatt för lagfarter för juridiska personer, höjd omsättningsskatt för handel med aktier och värdepapper, skärpt förmögenhetsbeskattning och skärpt reavinstbeskattning, liksom vissa typer av engångsbeskattningar. är flertalet av dessa förslag inte behandlade av . Detta gör det formellt sett svårare att ta ställning till regeringens förslag i propositionen. Men vpk har i motioner om utvecklingen i arbetslivet pekat på nödvändigheten av kraftigt ökad vuxenutbildning. I motion 1988/89: A255 skriver vi: Sätt de svenska arbetarna på skolbänken som ett rejält grepp att utjämna utbildningsklyftorna i samhället. En teknisk-humanistisk utbildningsreform för dem som bara har 9-årig skolutbildning är nödvändig. Arbetsmarknadspolitikens främsta mål vore att förverkliga 1984 där har lovade ett nationellt folkbildningsprogram för alla med sikte på den nya tekniken och ett rättvist arbetsliv. En satsning på en teknisk- humanistisk utbildningsreform skulle innebära att arbetsmarknadspolitiken understödjer ett humanistiskt arbetsliv där människan ses som ett investeringsobjekt i stället för att vara förbrukningsvara eller slit-ochsläng-vara". I motion 1988/89:Ub261 om vuxenutbildning har vi konkret föreslagit att förnyelsefonderna skall utvecklas och byggas ut som ett led i ökad vuxenutbildning. Vpk är överens om riktigheten i att dra in en del av företagens övervinster, även om vi inte delar regeringens motiv och syften. Det riktiga enligt vpk:s mening är att indragning av vinstmedel kommer de arbetande direkt till godo genom utveckling av förnyelsefonderna som vpk föreslagit i utbildningsmotionen. Det mesta pekar dock på att man kan förvänta sig en oförändrat hög vinstnivå även , d.v.s. en vinsttillväxt . Den av regeringen tillfälliga vinstskatten borde därför förlängas till att gälla även 1990. Detta särskilt som skatten inte skall erläggas . får företagen dessutom tillbaka de drygt 7 miljarder som låstes genom likviditetsindragningen till ränta. förväntas dessutom ta beslut om en genomgripande reform för företagsbeskattningen. Det kan därför finnas goda skäl att dra upp fasta riktlinjer för de skatteregler som skall gälla fram till denna tidpunkt. Avsättning av vinstmedel till vuxenutbildning bör därutöver ingå som en Mot. 1988/89 viktig del även i kommande företagsbeskattning. Regeringens syfte att främst slå mot de större vinstrika företagen kan vpk stödja. Vi är dock tveksamma till om man för detta syfte behöver höja det s.k. fribeloppet så kraftigt som regeringen föreslår. Då vpk dock föreslår en väsentlig höjning av procenten för skatteuttaget, accepterar vi tills vidare den av regeringen föreslagna höjningen av fribeloppet. Ett särskilt problem utgör de internationella börsbolagens möjligheter att flytta vinster mellan länder och år. Det finns uppgifter som tyder på att storföretagen redan planerat för detta. Bara har flyttats till utländska dotterbolag. Ansökningarna om direktinvesteringar utanför låg på . 1988 låg de på . Dessa dispositionsmöjligheter för storföretagen gör det särskilt påkallat att låta den föreslagna lagstiftningen gälla . Problemet akutaliserar också behovet att behålla de politiska möjligheterna att kontrollera valuta och investeringsrörelserna över gränserna. Vpk menar vidare att den föreslagna skattesatsen på som skulle ge 3,5 miljarder är alltför låg för att ge väsentlig effekt. Detta vid beaktande av att företagens driftsöverskott redan ligger på ca 180 miljarder. Vinsttillväxten från ett redan högt läge beräknas dessutom till för såväl 1988 som 1989. Till detta kommer det ovan angivna tillskottet till företagen på 7 miljarder , från likviditetsindragningen . Vpk menar därför att skattesatsen borde sättas till . Sammanfattning av vpk:s förslag Vpk:s förslag kan sammanfattas enligt följande: ger regeringen till känna att Utredningen om reformerad företagsbeskattning, URF, skall ges direktiv att utreda förslag som ger ökade skatteintäkter från företagsbeskattningen, i syfte att finansiera ett sänkt skatteuttag från den personliga inkomstbeskattningen och att man därvid lägger förslag som utjämnar skillnaderna i effektivt skatteuttag mellan börsbolag och mindre familjeföretag. beslutar att den av regeringen föreslagna lagen om särskild vinstskatt skall gälla beskattningsåren 1989 samt 1990. beslutar att den särskilda vinstskatten skall utgöra av beskattningsunderlaget. beslutar att intäkterna från vinstskatten skall användas för en utbyggnad av förnyelsefonderna. Vad gäller yrkandena under 23 torde det kunna uppdragas till utskottet att utarbeta angiven lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att utredningen om reformerad företagsbeskattning, URF, skall undersöka hur företagsbeskattningen kan reformeras så att den ger ökade skatteintäkter till staten, i syfte att sänka beskattningen av arbetsin- Mot. komster, och att utredningen därvid skall söka lägga förslag som ger Sk48 ökad likställighet i effektivt skatteuttag mellan börsbolag och mindre familjeföretag, 2. att beslutar att den särskilda vinstskatten skall gälla beskattningsåren 1989 samt 1990, 3. att beslutar att den särskilda vinstskatten skall beräknas utifrån en skattesats på av beskattningsunderlaget, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om användningen av intäkterna från den särskilda vinstskatten, (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)