mot · GC02Kr274 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Kr274 av m.fl. (fp) Kultur i Ett vitalt och mångsidigt kulturliv har större betydelse för en regions utveckling än man beaktat. Ett varierat kulturutbud visar sig vara en viktig förutsättning för ett företags etablering på en viss ort eller i en viss region. Att delta i kulturskapande och ha tillgång till kulturupplevelser stimulerar den skaparförmåga som alla människor har. I en region med ett aktivt kulturliv som engagerar många, finns den kreativa miljö i vilken nya idéer föds och utvecklas. Som helhet betraktat kan ge intryck av att ha ett jämförelsevis väl utvecklat kulturliv. Landskapet har ett flertal museer, teatrar, musikinstitutioner, konsthallar och gallerier. Problemet är att institutionerna är koncentrerade till de större kommunerna på västsidan. De många små kommunernas invånare, särskilt i de östra och sydliga delarna av landskapet, har svårigheter att få del av utbudet bl.a. på grund av dåliga kommunikationer. De stora institutionerna har ett regionalt ansvar för betydligt fler människor än kommunens egna invånare. De statliga anslagen är dock otillräckliga för att man på ett tillfredsställande sätt ska kunna uppfylla de angivna målen om spridning av kulturverksamheten. Teatrarna, orkestrarna och de fria grupperna saknar resurser för en ökning av turnéverksamheten. län har inte någon fast teaterensemble och är därför helt beroende av turnerande teatrar. De statliga bidragen till teatrarna i och har varit oförändrade medan kostnaderna stigit kraftigt. Samma problem har symfoniorkestrarna i och . Museerna behöver ökade resurser för att kunna ge stöd och rådgivning åt kommunerna i deras kulturminnesvårdande uppgifter. Dessa uppgifter är särskilt betydelsefulla men också krävande i ett landskap som har så många fornlämningar, byggnader och miljöer av kulturhistoriskt värde som . Allvarligt är luft- och vattenföroreningarnas nedbrytande inverkan på kulturminnen av olika slag. I har denna påverkan ökat kraftigt . Resurser har saknats för inventering av skadorna, men ett stort antal skulpturer, byggnadsfasader och utsmyckningar är allvarligt skadade. Även föremål som förvaras inne i museerna angrips av förorenad luft. Man befarar t.o.m. att ännu ej uppgrävda föremål av fornminneskaraktär kan förstöras av den försurade jorden. I våra Skånemotioner 1986/87 och 1987/88 begärde vi en översyn av fördelningen av grundbeloppen till de regionala kulturinstitutionerna. beslutade om en sådan . Det är önskvärt att denna översyn görs färdig. Allt fler kulturskapare och konstnärer söker sig från till utlandet eller till . Särskilt bildkonstnärer har svårt att försörja sig i de mindre kommunerna. Konstnärernas villkor och förslag till förbättringar för dem behandlas i särskild motion. Museisituationen i är mycket speciell och skiljer sig på flera sätt från situationen i resten av landet. Den främsta skillnaden har länge varit att båda har saknat länsmuseum. Förutom ett antal lokala museer kan landskapet däremot uppvisa fyra stora museer, nämligen Kulturen i , , och . Av dessa är det endast som ännu inte åtnjuter statligt stöd. När statsbidragen för regional museiverksamhet inrättades 1977 destinerades de till landets länsmuseer. Eftersom inte hade några länsmuseer fick man skapa sådana. Genom särskilda avtal med , som svarar för huvuddelen av kulturminnesvården i , tilldelades museet i och Kulturen i roller som länsmuseer i respektive län. Vid sidan av detta system fick även statsbidrag. Frågan om statsbidrag till sköts . Detta fördelningssystem missgynnar inte bara utan också nordvästra vars 10 kommuner från båda länen har som ett naturligt centrum. består av , , , Kärnan och Pålsjö mölla. har basutställningar om historia och vissa tillfälliga utställningar. har samlingar av både svensk och utländsk konst. Museet har också stora samlingar av nutida skånsk konst och konsthantverk. På grund av platsbrist kan de ännu inte visas permanent. Det finns långt framskridna planer på uppförandet av ett nytt museum med betydligt större utrymmen. består av en herrgård och park från 1700talets slut, nordvästskånska allmogebyggnader, stadskvarter från gamla och en stor landskapsbotanisk trädgård med vegetation och flora. Till området hör ett rosarium samt en fruktträdgård med 100 för typiska fruktsorter. Museet är och därmed landets största friluftsmuseum. Den är unik för och utgör ett betydande centrum för studiet av flora, vegetation och artskydd. Den utnyttjas intensivt av skolor i hela . Genom det internationella fröutbytet upprätthåller trädgården kontinuerliga internationella kontakter. rad fortsatt intressant utveckling av den unika landskapsbotaniska trädgården är beroende av att statsbidrag kan erhållas. En betydande del av verksamheten vid är regional. I vissa avseenden täcker den hela , huvudsakligen vänder den sig till nordvästra . producerar och distribuerar museet vandringsutställningar för bibliotek, vårdinstitutioner, skolor och arbetsplatser i företrädesvis nordvästra . Vi anser det väl motiverat att erhåller statsbidrag som regionalt museum och föreslår att 15 grundbelopp tilldelas museet fr.o.m. /90. Skånska teatern har funnits i . Det har varit av intensivt konstnärligt skapande, för att inte säga nyskapande, och teatergruppens verksamhet har givit genklang långt utanför . är Skånska teatern en av vår mest kända och lovordade fria grupper. Deras föreställningar har väckt stor uppmärksamhet och varit en inspirationskälla både för publik och andra teatrar i och i landet. Men verksamheten har inneburit hårt arbete för medlemmarna, ständig penningbrist och återkommande permitteringar. var gruppen i en krissituation som hotade att sluta med nedläggning. Flera av gruppens medlemmar sökte sig till andra teatrar. Men Skånska teatern kom igen med nya succéer. Arbetet med att nå en ännu större publik med många nya teaterbesökare har intensifierats. Skånska teatern bedriver en omfattande utåtriktad verksamhet i förskolor, skolor, föreningar och företag. Teaterns två dramapedagoger arbetar ständigt med förskole- och lågstadiebarn. har gruppen också samarbetat med amatörteaterföreningar och arbetslösa ungdomar. Både elever från och ambitiösa amatörer har fått en stor del av sin grundläggande utbildning hos Skånska teatern. Ett stort antal etablerade scenkonstnärer har arbetat med gruppen för att utveckla sin konst. är teatern i kris igen. Risken för nedläggning var överhängande våren -88 om inte ytterligare bidrag kunde erhållas. Teatern erhöll från många håll bidrag och kunde fortsätta verksamheten. Men den ekonomiska krisen kvarstår. Gruppen erhåller ett stort bidrag från och har dessutom erhållit tilläggsbidrag. har höjt sitt bidrag kraftigt, likaså kommun. Formellt sett har alltså alla instanser ökat sina insatser. Men anslagen räcker ändå inte för att ge gruppen drägliga arbetsvillkor och möjligheter till planering av verksamheten. Staten har en gång tagit ansvaret för de fria grupperna. Vissa av dem har en väl etablerad och mångårig verksamhet bakom sig. De uppfyller alla krav på konstnärlighet, regionalt ansvar och uppsökande verksamhet. Men de är för stora för att räknas som fri grupp enligt gängse regler. Vi anser att reglerna måste anpassas efter den förändrade situation dessa grupper arbetar Skånska teaterns fortsatta verksamhet är inte enbart ett regionalt intresse. Det måste vara av riksintresse att en av våra bästa, om inte den bästa, fria 1988/89 Kr274 Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att den av beslutade utredningen av de statliga bidragen till regionala kulturinstitutioner redovisas, 2. att hos regeringen begär att i sin fördelning av anslaget till fria teatergrupper ökar idraget till , 3. att till anslaget Bidrag till regionala museer (F 34) för /90 anvisar 15 grundbelopp utöver vad regeringen föreslagit tilldelas . () () gruppen kan fortsätta sitt arbete med att skapa teater av hög kvalitet och stor konstnärlighet och som är publikvänlig. Vi föreslår att i sin fördelning av anslag tar ett större ansvar för än .