mot · GC02T243 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89 :T243 av m.fl. (m) Mot Kommunikationerna i /89 Sorn huvudstadsregion har haft goda kommunikationer inom de flesta trafikslag. tätortskärnan begränsades till samt och räckte riksvägarnas kapacitet dels därför att kärnan inte var så stor, dels därför att trafiken var så mycket mindre än . har vuxit starkt . har befolkningen ökat med drygt 40 000 personer, även om man kan se en viss dämpning av ökningen det allra . Tillväxten består huvudsakligen av flyktinginvandring och födelseöverskott. har den tidigare nettoinflyttningen från övriga landet övergått till en nettoutflyttning. Arbetsplatstillväxten har koncentrerats till de centrala delarna som , och . Dessa kommuner har fyra gånger så många arbetsplatser som länet i övrigt. Bidragande orsaker till denna koncentration är naturligtvis att det ur lokaliseringssynpunkt är praktiskt att ha arbetsplatsen i centrum, samt de inlåsningseffekter på bostadsmarknaden som praktiskt taget omöjliggör smidiga bostadsbyten. En arbetsplats mitt i centrum betyder att om man byter arbete behöver man kanske inte byta bostad. I tider när arbetsbristen är stor kan arbetsplatsens lokalisering dessutom avgöra om man får personal till sitt företag eller inte. Det är framför allt detta som lett till att kommunikationerna i byggts upp som ekrarna i ett hjul. Alla vägar bär till . Ett sådant kommunikationssystem belastas särskilt hårt . Kringfartsleder och tvärleder saknas i stor utsträckning, vilket förvärrar problemen. Vi har fått nya tillväxtcentra i regionen, vilket ökat behovet av kommunikationer, särskilt av tvärleder. Jetflygets utflyttning till liksom satsningar på industri- och annan etablering i Södertörnskommunerna accentuerar behovet av bättre förbindelser. Vad som inte är så allmänt bekant är att utgör såväl mål som passage för många varudistribuerande företag, t.ex. från hela . 1 1988/89. Trafiksituationen i är nu mycket besvärlig och medför Mot. 1988/89 så stora negativa miljömässiga och ekonomiska konsekvenser för samhället, T243 näringslivet och den enskilde att det krävs krafttag för att åstadkomma en positiv förändring. I har efterfrågan på bostäder ökat alltmer bl.a. beroende på utglesningen i boendet, det stora antalet enpersonershushåll. Den s.k. ungdomspuckeln består av alla de ungdomar som är födda . De söker nu arbete och bostad, och det har medfört ett ökat tryck på bostadsmarknaden. Ungdomarna har vuxit upp i och betraktar detta som sin hembygd och vill bo där. Regelsystemen, bl.a. skattesystemet inom bostadssektorn, har medfört att trögrörligheten blivit allt värre som inflyttning och invandring leder till ökad efterfrågan på bostäder. Regeringen har då sett sig föranlåten att införa byggstopp för kontors- och industrifastigheter till förmån för bostadsbyggande. Kommunerna försöker ambitiöst att tillmötesgå denna ökade bostadsefterfrågan. Emellertid hindras samma kommuner att samplanera arbetsplatser och bostadsområden p.g.a. byggstoppet, ofta ledande till sämre kommersiell och samhällelig service. Byggstoppet hindrar också företag att flytta från dyra och trånga lokaler i centrum och ut i regionen. Företag med god lönsamhet kan inte bygga ut sin kapacitet och byråkratin frodas. Byggkvoten är intecknad till 1990, och en lång rad angelägna objekt inryms inte i kvoten. Det går heller inte att bygga nya bostadsområden om inte vägsystemen dimensioneras därefter, dvs. efter den ökning av trafiken som blir följden och om inte hinder i trafikflödet löses upp. bör avskaffa möjligheten för regeringen att med användande av lagen (1971:1204) om byggtillstånd tillgripa regleringar och byggstopp. Vad som behövs för att regionen trafikmässigt skall fungera är inte hindrande åtgärder såsom infartstullar, områdesavgifter och byggstopp. I stället skall knutar lösas upp och gränsen för regionens arbets- och boendemarknad vidgas att omfatta hela . Det allt större behovet av vägåtgärder återspeglas inte i tilldelningen av väganslag till länet. Utbyggnads- och underhållstakten av vägar för godsdistribution, serviceverksamhet av skilda slag och annan arbetspendling än till centrum har allt mer sackat efter. skall nu fungera både som sammansatt arbetsmarknad med kunskapsbaserad industri och som en god boende- och rekreationsmiljö för 1 1/2 miljon svenskar. Utvecklingen i regionen är vital för landets försörjning av resurser inom data, bioteknik, elektronik, energiprocesser m.m. Regionen är också en av självklara mötesplatser för internationellt kunskapsutbyte. Anslagen för vägbyggande och underhåll av läns- och riksvägar har till varit alltför låga , mellan av det totala anslaget. Pengarna har helt enkelt inte räckt till ens för det akuta behovet av förbättringar och än mindre för nybyggnation. 1988/89 har en ungefär 20-procentig andel av landets befolkning. Andelen av T243 trafikarbetet är ännu större och andelen trafikolyckor - den s.k. olyckskvoten - dessvärre den allra största. Väganslagen till hela är också underdimensionerade. De fyra länen kring har genom statliga anslag fått av väganslagen . bor en fjärdedel av befolkningen i regionen. Det räcker dock inte med omfördelning av medlen. Nya former för finansiering av väginvesteringar måste användas. Möjligheter måste också öppnas för helt privat finansiering av avgränsade projekt. Det råder ett akut behov av en kringfartsled runt . tvingas biltrafiken med stora miljöproblem som följd att köra igenom om man vill ta sig från norr till söderort eller tvärtom. Att bygga bort de flaskhalsar som orsakar stopp i trafikflödet hör till de angelägnaste åtgärderna ur miljösynpunkt. Hinder för en jämn hastighet medför köbildning, som ökar utsläppen avsevärt. Tester har visat betydelsen av att hastigheten är jämn och inte alltför låg. Prov vid färd genom har visat att kolväteutsläppen minskade , koloxiden och kväveoxiderna vid färd på jämfört med vanliga gator. Ett annat test visade att utsläppen minskade för kolväten, för koloxid och för kväveoxider vid lågtrafik/jämn hastighet jämfört med rusningstid/ojämn hastighet. Skillnaden mellan utsläppen från en katalytisk avgasrenad personbil och en icke avgasrenad är dessutom betydande. Förutom att bygga bort flaskhalsar bör därför ansträngningar koncentreras på att öka andelen katalytiskt renade bilar i bilparken. Även kollektivtrafiken i form av bussar samt lastbilar kräver goda gator och vägar. Ur miljösynpunkt krävs försiktighet när man tänker sig att överföra resande från biltrafik till kollektivtrafik i form av dieselbussar. Så länge vi har en situation där bussarna inte försetts med avgasrening medan personbilarna har det, bör vi tänka oss för. En icke avgasrenad dieselbuss avger nämligen lika mycket föroreningar som 100-tals katalysatorrenade personbilar och dessutom mycket farliga cancerogena utsläpp. Inom kollektivtrafiken finns dock mycket som måste göras för att resenärer skall välja kollektiva trafikmedel i stället för bilen. Trafikmonopolet måste bort så att vi får ett varierat utbud av privata bussbolag och privat linjetrafik. Då kommer vi att få en mångfald av olika trafiklösningar som uppfyller resenärernas önskemål om snabbhet och komfort. Det kan t.ex. röra sig om direktbussar med platsbiljett och nya snabba tvärförbindelser. bilister är beroende av sina bilar. Inte ens i den region som har av landets samlade kollektivtrafik i länet klarar invånarna sina nödvändiga transporter utan bilén. Omstigning från bil till kollektiva färdmedel måste vara smidig för att 1* 1988/89. resenären skall avstå från att fortsätta med bil in till centrum. Infartsparkeringar spelar här en viktig roll. De bör ligga nära tunnelbane- T243 eller tågstationer. Det bästa är om resenären kan ta sig direkt från parkeringen till perrongen. Det är väsentligt att trafiken förbi så litet som möjligt berör eller påverkar innerstaden. Som trafiksystemet nu ser ut belastas citykärnan hårt, stora miljöproblem uppstår och resenärernas arbetsresor blir långa och tröttsamma. Det behövs därför både kringfartsleder för att skona och tvärleder för att få en bättre fungerande arbetsmarknad inom regionen och i anslutning till i sin helhet. Om nya leder anläggs för att förbättra miljö och trafiksäkerhet i anslutning till ett äldre vägnät är det väsentligt att detta sker så att inte nya miljöproblem uppstår. Av det skälet bör tunnel genom kommun vara ett alternativ vid förverkligandet av en eventuell Arlandaled. Dåligt underhållna vägbanor, som dessutom slits mycket av hård trafik, får spårbildning och andra skador, vilket orsakar många och svåra trafikolyckor. Arlandaleden är den mest olycksdrabbade motorvägen i . Trafikmiljön överhuvud bör ses över i länet. Även på detta område sackar arbetet efter. Andelen transporter av farligt gods har ökat i , antalet olyckor med dessa transporter likaså. Det är därför angeläget att åstadkomma både en omläggning av transportvägar och en omläggning av transportsätt. Ett projekt innebärande transport av flygfotogen i pipeline från till är intressant och bör uppmuntras. skulle kunna medföra att de farliga och tunga transporterna minskar med 50-talet fordon per dag. Framför allt och E4-an mot kommer då att avlastas. I den finns stora behov av moderna tvärförbindelser till Europavägnätet från snart sagt samtliga kommuncentra. Åleden och Glömstaleden i , Haningeleden i , där f.ö. rikstrafiken från och går mitt i samhälle, i , i och samt Eriksbergsleden med bro över järnvägen i skulle knyta dessa expanderande kommuner närmare och landet i övrigt. För del är en ny infartsled och en förbättrad - nu i uruselt skick - viktiga förutsättningar för kommunens framtid. I en så stor industristad som är den lokala arbetspendlingen i stor utsträckning hänvisad till riksvägarna, varför en ny Saltsjöbro är viktig för att förbättra för arbetsliv och miljö. 1 är en kommun med 23 000 invånare beroende av en enda dålig 6 m-väg. En olycka på vägen kan stoppa all trafik, givetvis även utryckningsfordon. Mellan och har det inträffat mer än Mot. femtio svåra olyckor. Kommunen kan helt enkelt inte bygga de bostäder man T243 planerat om inte vägen förbättras. I den norra länsdelen har Norrtäljeområdet utomordentligt dålig standard på vägarna. Väg 77 till med dess tunga trafik är ett sådant exempel. Satsningen på måste fullföljas med en trafikplats på , sträckan . tillhör landets mest belastade vägavsnitt. Från bl.a. mot och vidare upp mot förs mycken tung trafik på , vars trafik går genom den känsliga Sigtunamiljön. i , vår äldsta tegelkyrka , skakar sönder litet . är ett riksmål, och både väg 263 och andra vägförbindelser till och från flygplatsen måste förbättras. En spårförbindelse till som en länk av stambanan skulle innebära dels en avlastning på vägarna, dels att såväl södra delarna av länet som angränsande län och landet i sin helhet snabbt och till rimligt pris kan nå flygplatsen. Nya spårsystem är angeläget En utbyggnad av spårsystemen är önskvärd men dyrbar. Här finns privata intressenter som är beredda att finansiera och bygga spårvägar i regionen. Detta bör uppmuntras. Arlandabana, Mälarbana och Svealandsbana är projekt som kan bidra till att de nu snäva gränserna för regionen sprängs. Möjligheterna för människor att bo på annan plats i och att arbeta i eller tvärtom underlättas då. Härigenom bejakas och underlättas en tillväxt som människor får större valfrihet såväl i boende som i arbete. roll som kommunikationsknutpunkt bör stärkas, bl.a. genom att stambanan ges en tillfredsställande sträckning och att Syd blir fjärrtågsstation. Privat näringsliv har även när det gäller de nämnda spårutbyggnaderna visat intresse för att medverka. Detta är positivt. Ett objekt som särskilt kan nämnas i detta sammanhang är , där ASEA har intresse av att få fram referensobjekt för sina snabbtåg. En samverkan med enskilt näringsliv är i själva verket enda möjligheten att klara den nödvändiga kommunikationsupprustningen. Vattenvägarna fordrar inte dyra investerings- och underhållskostnader och för tidigare generationer var det naturligt att använda dessa. I större utsträckning än för dagen borde båt och färja kunna utnyttjas. Det är miljövänliga färdmedel. Med tanke på att är en ö-värld och att det är dyrbart att bygga broar, bör det övervägas om inte vattenvägarna kan få en renässans. Flygplatser som bolag . Vi förordar att flygplatserna drivs i bolagsform. I finns nu två flygplatser, och . , ger praktiskt taget allt det driftsöverskott som bekostar luftfartssektorn i dess helhet. De flygplatser som redan nu drivs i bolagsform gör detta mer rationellt och ekonomiskt än de statliga. Detta har fastlagts av flera utredningar. För luftfartens utveckling är det således viktigt att den erfarenheten utnyttjas som det är rimligt att inkomsterna från på något sätt återförs till luftfartssektorn. Beträffande bör denna flygplats drivas som bolag. Flygplatsen behöver en upprustning, men bör därefter kunna bli lönsam. Den trafik som går till består främst av mindre flygplan, taxiflyg, affärsflyg, ambulansflyg, tidningsflyg etc. För fungerar avlastande, och den trafik som går till har företrädesvis som mål. Tillväxten i är något positivt och betyder ett internationellt uppsving såväl för näringsliv- och affärsliv som för kulturliv. De kunskapsintensiva nya företag som växer upp i är ofta extremt beroende av goda kommunikationer, såväl inom landet, inom regionen som från och ut i världen. Man är beroende av kontakter för forskning och utveckling inom egen verksamhet, för impulser till förnyelse, för teknikspridning till och från etc. Alla länkar till andra länders likartade företag inom leder till utveckling och mångfald. Det är således inte begränsningar som behövs i utan en bättre fungerande region och en vidgad region för boende och arbete. Genom Mälarbana och Svealandsbana med snabba tågförbindelser genom mot bl.a. och genom tågförbindelse från mot och vidgas gränserna för . Kommunikationer är förutsättningen för en väl fungerande marknad. De beräkningar av samhällsnytta och avkastning av olika vägobjekt som gör har kompletterats och förbättrats. Även företagens tidsvinster resp. tidskostnader vägs in. Prioriteringsordning och medelstilldelning över landet måste då få sin utgångspunkt från det nya beräkningssättet som också bör leda till ett bättre utslag för vid fördelning av medel mellan länen för vägbyggande och underhåll. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att skall tilldelas sin rättmätiga andel av väganslagen, 2. att hos regeringen begär att beräknad avkastning av objekt skall vara styrande för ordningen över landet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att miljöskonande kringfartsleder samt tvärleder tidigareläggs, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. möjligheterna till privat finansiering bör tas tillvara som ett sätt att T243 genomföra angelägna projekt, såväl väg- som spårprojekt, [att hos regeringen begär en översyn av reglerna för transport av farligt gods genom tätorter,1] 5. att hos regeringen begär åtgärder för att underlätta trafikarbetet i , 6. att hos regeringen begär en utredning om huvudmannaskap för flygplatserna, [att upphäver lagen om byggnadstillstånd m.m. (1971:1204).2] () () () () () () () () 1 1988/89:Fö723 2 1988/89:A459