mot · GC02Bo247 · 1989-01-24 00:00:00 — Motion till 1988/89:Bo247 av m.fl. (c) Bostadspolitiska frågor har i en partimotion presenterat sin syn på bostadspolitikens inriktning och krävt att en sammanhållen bostadspolitisk utredning tillsätts med direktiv att lägga förslag som syftar till att uppfylla målen för en social bostadspolitik. Vidare harvi i partimotionen krävt att hos regeringen begär förslag om ett konkret åtgärdsprogram för att snabbt skapa förutsättningar för fler, billigare och bättre bostäder, bl a i syfte att förbättra boendemiljön, öka bostadsbyggandet, hålla ned boendekostnaderna m m. I föreliggande kommittémotion tar vi upp anslagsfrågor och vissa andra frågor i anslutning till budgetpropositionen. I särskilda kommittémotioner aktualiserar vi frågor som rör lokalhyresgästerna, hyresgästernas situation, upprustning av VA-nätet och energisparandet. I partimotionen konstaterade vi att det i årets budgetproposition finns uttalanden från föredragandens sida som ansluter till de krav som vi tidigare lagt från sida. Det gäller bl.a. den aviserade parlamentariska översynen av kostnaderna för boendet, förstärkningen av insatserna mot fukt och mögel, prövning av möjligheterna att stoppa kontoriseringen av bostäder samt hur s k övernattningslägenheter skall kunna ställas till den reguljära bostadsmarknandens förfogande. Steg i rätt riktning är också förslaget att bostadslån inte utan särskilda skäl skall lämnas för installation av direktverkande el vid nybyggnad eller för byte till direktverkande el vid ombyggnad och den aviserade förändringen för beräkning av låneunderlag och pantvärde genom övergång till en förenklad schablonmetod. Dessa förslag är i linje med de krav vi framfört från sida. Vi påtalade dock i partimotionen att det däremot fortfarande saknas förslag till omedelbara konkreta åtgärder för att komma till rätta med den akuta bostadsbristen och den accelererande kostnadsutvecklingen inom byggsektorn. I föreliggande motion kommer vi mot denna bakgrund att redovisa förslag till konkreta insatser som enligt vår mening bör vidtas i syfte att skapa förutsättningar för en mer balanserad bostadsmarknad. I vår partimotion har vi lagt förslag om ett särskilt åtgärdsprogram med syfte att bl a öka bostadsbyggandet för komma till rätta med den akuta bostadsbrist som finns på många håll i landet. Konkret innebär åtgärdprogrammet bl a att resurser frigörs för byggande inom överhettade regioner, främst genom att en särskild investeringsavgift om läggs på byggande av nya lokaler för kontor och industrier. Denna avgift beräknas ge en inäkt i om . Åtgärdsprogrammet innebär vidare att de radikalt försämrade ekonomiska förutsättningarna vid ombyggnad som på regeringens förslag beslutat om rivs upp och nya riktlinjer för ombyggnadsverksamheten ges m.m. Ungdomars boende/fler smålägenheter I budgetpropositionen konstaterar föredraganden att bristen på bostäder för ungdomar är stor. Det av regeringen införda ungdomsbostadstödet, vilket under vissa villkor kan lämnas till kommuner i avsikt att öka utbudet av bostäder för ungdomar, har vi från kritiserat som byråkratiskt, krångligt och ineffektivt. Stödets utformning medför heller inte något ökat byggande av bostäder för ungdomar. Stödet bör därför avvecklas i och med kommande budgetår. Detta innebär en reducering av anslagsbehovet i förhållande till regeringens förslag med . Enligt vår mening bör i stället ett direkt stimulansbidrag till kommunerna införas. Vi föreslår att ett stimulansbidrag på per lägenhet som är mindre än ly och som påbörjas under budgetåret 89/90 införes. För detta ändamål bör anvisas , vilket motsvarar en produktion av 5000 nya smålägenheter. Vissa lagstiftningsfrågor Likställdhet av riksorganisationer Enligt vad tidigare hävdat bör alla riksorganisationer för bostadsrättsföreningar i lagstiftningssammanhang på bostadsområdet behandlas lika. diskrimineras Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation på ett sätt som inte är motiverat. I enlighet med vad vi har hävdat tidigare föreslår vi att aktuell lagstiftning ändras så att alla riksorganisationer ges samma förutsättningar att verka. Det bör ankomma på berört utskott att göra ändringar i här aktuell lagstiftning Ombildning av hyreshus till bostadsrätter Enligt uppfattning måste alla som så önskar erbjudas möjlighet att äga sin bostad. Bostadsrätten utgör ur ägarsynpunkt en för många människor attraktiv boendeform. Bostadsrätt bygger på enskilt ägande i föreningsform med gemensamt ansvarstagande i demokratiska former. Det är således en boendeform som kan erbjuda ökat ansvar och engagemang. finns emellertid begränsningar i lagstiftningen som motverkar syftet med att alla på likvärdigt sätt kan erbjudas bostadsrättsformen. Dessa hinder bör enligt vår uppfattning tas bort. Ombildningslagen bör därför göras tillämplig så att även hyresgäster i det allmännyttiga bostadsbeståndet skall kunna få övergå till bostadsrätt. Regeln om antalet lägenheter för ombildning till bostadsrätt i ombildningslagen bör också ändras. Enligt nuvarande ordning skall fastigheten innehålla minst 5 lägenheter för att det skall vara tillåtet att bilda en bostadsrättsförening och övergå till bostadsrätt. Kravet i ombildningslagen i detta fall bör sänkas till minst 3 lägenheter. Enligt nuvarande lagstiftning krävs det 2/3 majoritet bland hyresgästerna för att få övergå till bostadsrätt. Vi har tidigare hävdat att det i detta sammanhang som i så många andra sammanhang bör gälla enkel majoritet. Ombildningslagen bör även här ändras så att enkel majoritet skall vara tillräckligt för ombildning till bostadsrätt. Det bör ankomma på vederbörande utskott att göra nödvändiga ändringar i berörd lagstiftning med anledning av ovannämnda förslag. Lovfria komplementbyggnader enligt PBL beslöt 1979 att införa regler i byggnadsstadgan som innebär att i omedelbar närhet av bostadshus med högst 2 lägenheter får utan byggnadslov uppföras högst 2 fristående uthus, som inte är avsedda som bostad, under förutsättning att den sammanlagda byggnadsarean inte är större än . Bestämmelserna har sedermera med vissa ytterligare lättnader förts över till 8 kap. 4 § första stycket 6 PBL. Begränsningen att byggnadsytan icke fick vara större än har hängt samman med att uthusen inte ansågs böra få användas som bostäder eller garage. Denna bestämmelse togs bort i samband med överföringen till PBL-lagstiftningen. Även om de ursprungliga motiven för de storleksbestämmelser som gäller för lovfritt uppförande av komplementbyggnader har förlorat en del av sin giltighet i samband med överförandet till PBL, kan det finnas anledning att överväga att tillåta uppförande lovfritt av byggnader av något större yta än vad som tidigare angetts till . Genom tillämpningen har det visat sig att många önskar att få en rationellare användbarhet med något större yta för förvaringsändamål, utan att för den skull användningssättet behöver riskeras ändras. Vi föreslår därför att storleksordningen på komplementbyggnader till småhus som inte kräver bygglov ökas till maximalt . Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta ny lagtext i överensstämmelse med vad som anförts i motionen. Vissa villkor för bostadslån m m Överlåtelse av allmännyttigt ägda bostadshus Enligt beslut (prop 1986/87:168, BoU 1987/88:3) lämnas inte räntebidrag för bostadslån om detta avser fastighet som förvärvats från ett allmännyttigt bostadsföretag såvitt inte regeringen efter särskild ansökan medger detta. Enligt vår mening är en väsentlig del i den sociala bostadspolitiken att allmännyttan kan utvecklas. För att förnya bostadsbestånden, utveckla nya bostäder och experimentera måste allmännyttan såväl som andra fastighetsägare kunna avyttra fastigheter för att få loss kapital till förnyelse. Den nuvarande ordningen försvårar avsevärt detta. Detta innebär också att hyresgäster som så önskar förvägras att förvärva de bostäder de bor i. Enligt vår mening bör således den tidigare ordningen gälla att räntebidrag eller räntelån skall lämnas till den nye fastighetsägaren om länsbostadsnämnden medgett att bostadslånet fått övertas även om förvärvet avser en fastighet som förvärvats från ett allmännyttigt bostadsföretag. bör hos regeringen begära förslag om en sådan ändring. Markvillkoret vid bostadslån för vissa egnahem I budgetpropositionen föreslås vissa förändringar vad avser det s k markvillkoret. Markvillkoret i samband med statlig bostadslånegivning innebär i princip att bostadslån endast lämnas om kommunen förmedlat den mark på vilket byggnadsföretaget skall genomföras. gäller att styckebyggda småhus som uppförs för lånesökandens egen räkning är undantagna från markvillkoret. Denna dispensregel föreslås nu upphöra med hänvisning till den ökande efterfrågan på småhus. Regeringens förslag att dispens från markvillkoret för småhus som bebos av lånesökanden nu skall upphöra riskerar att ytterligare förvärra situationen och försvårar utan tvivel möjligheterna för enskilda att snabbt uppföra ett eget hem. Vi anser att de nuvarande reglerna om markvillkoret i samband med den statliga bostadsfinansieringen leder till ökad byråkrati, krångel och förseningar. Det torde heller inte ha avsedd effekt att nedbringa kostnader och priser utan riskerar snarare genom att skapa brist på tomter att driva upp kostnader och priser. Vi anser att markvillkoret inte fyller någon funktion och därför bör avskaffas. Direktverkande el för uppvärmning Regeringens förslag om förändringar av reglerna för bostadslån vid installation för direktverkande el vid nybyggnad eller ombyggnad tas upp i en särskild motion. Metoden för beräkning av låneunderlag I budgetpropositionen aviserar föredraganden att en förenkling av bestämmelserna för beräkning av låneunderlag och pantvärde vid nybyggnad skall genomföras. Enligt förslaget kan utgångspunkten för beräkningen vara beloppen i en baskalkyl som bestäms så att den motsvarar kostnaderna för att uppföra hus med en standard som utgår från de grundläggande kraven i nybyggnadsföreskrifterna. Vissa särskilda belopp skall därutöver fastställas för åtgärder och ändamål utöver vad som följer av nybyggnadsföreskrifterna. Enligt föredraganden skulle med detta förslag nuvarande ca 175 schabloner Mot. för beräkning av kostnader kunna nedbringas till ca 3040. Detta förslag är enligt vår mening ett steg i rätt riktning mot att förenkla lånereglerna som vi från sida länge förespråkat vad avser metoden för beräkning av låneunderlaget. Enligt vår mening bör beräkningen förenklas ytterligare. Vi anser att räntebidrag skall utgå motsvarande av en schabloniserad byggkostnad, baserad på yta och genomsnittskostnad upp till en maximal övre ytgräns för en s k normalkostnad. Förenklingar av lånereglerna är nödvändiga i syfte att få bort en lånearkitektur och byråkratiska regler som styr byggandet mot en inriktning som syftar till att få ut så mycket stöd som möjligt framför välanpassade och praktiska lösningar. Reglerna bör dock vara så utformade att en anpassning kan ske av låneunderlaget med hänsyn till bostadens kvalitet och funktion. De statliga lånen skall kunna utgå även om yta och standard resulterar i en dyrare lösning. Merkostnaden får dock finansieras på annat sätt än genom statliga lån. Vi har i annat sammanhang anfört att en genomgripande reformering av bostadsfinansieringssystemet i sin helhet måste genomföras. I avvaktan på att dessa förändringar kommer till stånd bör enligt vår uppfattning vissa nödvändiga förbättringar vidtagas inom ramen för det nuvarande finansieringssystemet. En i detta sammanhang viktig förändring är en avveckling av systemet med ortskoefficienter. Skillnaderna i produktionskostnaderna mellan landets olika delar är inte sådana att ett system med ortskoefficienter är motiverat. En avveckling av systemet skulle dessutom motverka de koncentrationstendenser som det nuvarande systemet ger upphov till. Vi föreslår därför att systemet med ortskoefficienterna successivt avvecklas med början . Detta bör ges regeringen till känna. Effekterna av en lägre räntenivå Avskaffande av valutaregleringen och de starkt sparfrämjande åtgärder som föreslår genom införande av personligt investeringskonto bör ge en väsentligt lägre räntenivå i . Detta kommer att minska statens kostnader för räntebidrag. Nya lån påverkas av den lägre räntan . Dessa utgör av totala utgiften för räntebidrag. Befintliga lån överförs successivt till den lägre räntenivån. Totalt bedöms av lånestocken påverkas av en lägre ränta kommande budgetår. Någon exakt bedömning i vilken omfattning behovet av räntesubventioner minskar kommande budgetår vid en sjunkande räntenivå går inte att göra. Kostnadsminskningen är i hög grad beroende av tidpunkten när ränteförändringarna sker. En sänkt ränta innebär självfallet att behovet av räntesubventioner minskar betydligt mer än om räntenivån sjunker . En rimlig bedömning enligt vår mening är att varje tiondels procent genomsnittlig räntesänkning minskar kostnaderna för räntebidrag med 100 200 miljoner nästkommande budgetår. Vid bestående lägre räntenivå förstärks utgiftsminskningen väsentligt därefter följande budgetår. Vi avstår från att mera exakt bedöma de positiva budgeteffekterna, utan begränsar oss till att påpeka vilka väsentliga budgetförstärkningar en lägre ränta kan innebära. En sådan utveckling förutsätter dock en ekonomisk politik med sparfrämjande åtgärder enligt modell. Anslagsfrågor m m Vissa lån till bostadsbyggande Förtida inlösen av äldre statliga bostadslån Bostadslåneräntan är fastställd till . Det s k räntetaket för bottenkredit är (89) 10,. Genomförs den i finansplanen signalerade och av föreslagna avvecklingen av valutaregleringen så kommer den låga räntan med stor sannolikhet att sjunka ytterligare. Detta innebär att äldre statliga bostadslån utan räntesubvention eller med mycket liten sådan kommer att bli förhållandevis dyra i jämförelse med utökade hypotekslån. Låntagarna kommer också att få gynnsammare amorteringsvillkor vid övergång till hypotekslån. Statliga bostadslån från tiden uppgår till i storleksordningen 2,5 miljarder. Till dessa utgår ingen eller mycket liten räntesubvention. Med den goda tillgång på pengar som finns på lånemarknaden, och inget tyder på att detta förhållande skulle förändras under det kommande budgetåret, krävs det endast små insatser i marknadsföring och stimulansbidrag för att huvuddelen av dessa lån skulle återbetalas under det kommande budgetåret. bör hos regeringen hemställa om att vidtaga lämpliga åtgärder för att stimulera återbetalningen av statliga bostadslån från tiden . Med stimulansinsatser såsom ränterabatter vid en förtida återbetalning, ökad information m m till en kostnad av ca bedömer vi att intäkterna till staten kan bli 1,1 miljarder utöver regeringens bedömning. Återbetalningen av dessa äldre lån kommer också att medföra en sanering av den statliga lånestocken, vilket kommer att ge administrativa besparingar. Under 19681974 utgjordes de statliga bostadslånen i huvudsak av s k paritetslån. Den totala utestående lånesumman för paritetslån bedöms vara i storleksordningen 9 miljarder. Även för de äldre paritetslånen kan det vara fördelaktigt att lägga om dem till hypotekslån. För att få en större volym på detta krävs dock mer omfattande stimulansinsatser från statens sida eller att en extra ränteupptrappning görs så att de äldsta årgångarna kommer utanför räntebidragssystemet. Framtida förändringar i räntenivån kan medföra att behovet av stimulansinsatser för att nå en snabbare inlösen minskar genom att det då krävs ganska små förändringar i räntevillkoren för att få avsedd effekt. Vi avstår dock från att nu föreslå någon sådan åtgärd. Den av regeringen genomdrivna fördubblingen av den garanterade räntan för ombyggnadslån ger förödande kostnadseffekter på boendekostnaderna i äldre hus som måste byggas om för att vara fullvärdiga bostäder. Vi föreslår att beslutar att den garanterade räntan för ombyggnadslån skall återgå till att vara lika med ränta på nybyggnadslån. För att dämpa resursbehovet för ombyggnad bör länsbostadsnämnderna ges befogenhet att prioritera de mest angelägna ombyggnadsprojekten och besluta om att senarelägga mindre angelägna projekt. Länsbostadsnämnderna bör också ges möjlighet att på en förenklad låneansökan ge ett förhandsbesked om och när lån kan komma att beviljas. Detta för att undvika att stora resurser binds i ett byggprojekt innan lånefrågan prövas. Vår bedömning är att den sänkta räntan på ombyggnadslån inte kommer att ge nämnvärt ökade räntebidragskostnader under det nästkommande budgetåret. Räntestöd för s k ROT-lån För upprustning i enlighet med det s k ROT-programmet utgår räntestöd för lån som tagits på den ordinarie kreditmarknaden. Av budgetpropositionen framgår att stödet för det kommande budgetåret uppgår till , varav är nytillskott. Under /88 utbetalades för detta ändamål. Räntestödet för förbättringar av bostadshus används i betydande omfattning till vad som är normalt periodiskt underhåll. Reglerna för räntestödet är så utformade att åtgärder utförda inom ramen för ROT-programmet och med räntestöd inte direkt påverkar hyran i den enskilda fastighet där insatserna utförts, såsom fallet är vid ombyggnader utförda med statliga ombyggnadslån. Mot denna bakgrund kan det inte uteslutas att det normala underhållet ibland eftersätts och ersätts av betydligt dyrare åtgärder som utgör underlag för räntestöd. Enligt vår mening kan detta stöd ifrågasättas. Det måste anses ytterst tveksamt om det finns behov av att stimulera åtgärder som är av den karaktären att de kan betraktas som normalt underhåll och vanligen genomförs oavsett om stöd utgår eller inte. I en sund fastighetsförvaltning skall periodiskt underhåll bekostas av för detta ändamål i företaget fonderade medel. Det blir i längden det billigaste alternativet för hyresgästerna. Räntestödet är enligt vår mening i sin nuvarande utformning tvivelaktigt. På det sätt stödet i allmänhet användes innebär det inte något verkningsfullt inslag i det statliga bostadsstödet och bör därför avvecklas. Några nya beslut om räntestöd bör inte fattas efter . Av budgetpropositionen framgår att kostnaderna för räntestödet det kommande budgetåret bedöms uppgå till 200 miljoner. Dessa medel bör i stället utnyttjas för att stimulera upprustning av VA-nätet. I en särskild kommittémotion kommer vi närmare att precisera hur stödet bör utformas. Lägre ränta på statliga ombyggnadslån Indragning av räntesubventionerna för redan beviljade lån På regeringens förslag (prop 1988/89:47) beslutade om en minskning av de statliga räntesubventionerna i form av räntebidrag och räntelån för hyres- och bostadsrättshus med från . Från sida kritiserade vi detta förslag för att vara bristfälligt underbyggt. Det framgick inte av propositionen hur denna minskning skulle läggas ut på aktuella årgångar i bostadsbeståndet. Det framgick ej heller vilka konsekvenser åtgärden får för de boendes hyreskostnader. Föredraganden aviserade endast att i annat sammanhang återkomma i denna del. Någon sådan redovisning finns dock inte i budgetpropositionen. Vi kvarstår därför mot denna bakgrund vid uppfattningen att denna indragning av räntesubventionerna ej bör ske och beslutet upphävas. Enligt vår mening måste för att en sådan besparing skall kunna ske vid beslutstillfället klart framgå vilka konsekvenser för boende som blir följden. Vi bedömer att vårt förslag om upphävande av beslutet om indragning av räntesubventionerna för flerbostadshus innebär en ökad belastning på statsbudgeten nästkommande budgetår med . Bidrag till omkostnader för ombyggnad (återflyttningsbidraget) För de hyresgäster och bostadsrättsinnehavare som bor kvar efter en ombyggnad med stöd av ombyggnadslån lämnar staten ett bidrag till husägaren. Från sida har vi kritiserat detta med motiveringen att reglerna är så utformade att de riskerar leda till alltför omfattande ombyggnader och lyxsanering. Ett återflyttningsbidrag av den typ det här är fråga om kan medverka till att fastighetsägarna blir mindre observanta på möjligheterna att minimera kostnaderna. Mot denna bakgrund yrkar vi att detta bidrag avskaffas. Detta innebär att anslagsbehovet för kommande budgetår minskar med . Statsbidrag till hyresrabatter lämnas till vissa ägare av hyres- eller bostadsrättshus som påbörjades . Dessa hyresrabatter infördes genom riksdagsbeslut . avvisade då förslaget bl a med motivet att stimulansåtgärder måste prioriteras noga och i första hand ges en inriktning som innebär att produktionen kommer att avse bostäder som verkligen efterfrågas. Det har också visat sig att det krävs helt andra åtgärder för att komma till rätta med bostadsproblemen i storstäderna. Detta bidrag har enligt vår mening varit helt verkningslöst och inte inneburit att bostadsproblemen på något sätt lindrats. Vi kvarstår därför vid vår uppfattning att bidrag ej bör utgå. Detta medför ett reducerat anslagsbehov med . Slopad prövning vid uthyrning av egnahem Vid uthyrning av egnahem gäller att länsbostadsnämndens medgivande är villkor för att bostadslånen skall få vara kvar. har, åberopande arbetsbelastningen vid nämnderna, föreslagit att en prövning skall upphöra. Föredraganden anser att förslaget skulle motverka försäljningar av egnahem som ägaren inte längre behöver och avvisar därför plan- och bostadsverkets förslag. Vi anser att det minskade utbud av egnahem som föredraganden befarar vid ett slopande av prövningen torde vara marginellt i förhållande till den minskade byråkrati och arbetsbelastning förslaget innebär. Vi föreslår därför att länsbostadsnämndens prövning som villkor för att få behålla bostadslånen vid uthyrning av egnahem slopas i enlighet med plan- och bostadsverkets förslag. Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus Vårt förslag att besluta om en fördubbling av den garanterade räntan på ombyggnadslån innebär att motiv saknas att öka resurserna för tilläggslån för ombyggnad av bostadshus av detta skäl, vilket medför ett minskat anslagsbehov med 50 milj. kr. Det är enligt vår mening angeläget att nödvändiga ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan genomföras. Dessa ombyggnader är ofta komplicerade och svåra att genomföra med betydande kostnadskonsekvenser som följd och kräver betydande resurser. Det är dock angeläget att vårt kulturarv inte förstörs. Särskilt oroande ur dessa synpunkter är försurningen och de effekter denna har på olika typer av kulturminnen. har begärt att ramen höjs med 100 milj. kr. till 215 milj. kr. understryker att hälften av detta medelsbehov avser byggande i storstadsområden, men att det trots detta är rimligt av byggnadsvårdsskäl att vissa av projekten förverkligas. Ramen bör bl.a. därför höjas med 20 milj. kr. Föredraganden föreslår oförändrad ram. Enligt vår mening ställer omsorgen om vår kulturmiljö krav på betydande satsningar. Vi kan dock med hänsyn till det ansträngda läget på byggmarknaden acceptera att den låga nivå - i förhållande till det reella behovet - planoch bostadsverket förordar, som ram för stöd till kulturhistorisk bebyggelse, får gälla. Detta innebär enligt vår bedömning ett ökat anslagsbehov med 10 milj. kr. Bostadsbidrag m m Lagreglering av bostadsbidrag På regeringens förslag har beslutat att lagreglera bostadsbidragen. har beslut om bostadsbidrag varit frivilligt för kommunerna. Vid behandlingen i bostadsutskottet avvisade en majoritet lagreglering. Förslaget hade ej heller föregåtts av sedvanlig remissbehandling utan endast av överläggningar med . och allmännyttiga bostadsföretag (). Någon politisk enighet kring förslaget i kommunförbundets styrelse fanns inte (prop 1987/88:151, BoU 1987/88:20). Från sida konstaterade vi att motivet för lagregleringen sannolikt var många kommuners ovilja att införa det särskilda bostadsbidraget för ungdomar . De flesta kommuner ansåg att regler och utformning av det särskilda bostadsbidraget medförde att åtgärden var verkningslös och inte ledde till att bostadssituationen för ungdomar lindrades.