mot · GC02Jo276 · 1989-01-25 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Jo276 av och () Åtgärder mot slamspridning på jordbruksmark De svenska reningsverken producerar ca slam räknat i våtvikt. Detta motsvarar ca räknat som torrsubstans. Slammet sprids i stor omfattning på våra åkrar och/eller används för markbyggnadsändamål. Slam kan vara ett bra jordförbättrings- och gödselmedel så länge det är fråga om människans egna restprodukter. Men i själva verket får reningsverken ta hand om ett stort antal organiska såväl som oorganiska komponenter från industrier, bensinstationer, sjukhus, fotolaboratorier, dagvatten- och lakvattenledningar, soptippar o.d. Slamanvändningen på jordbruksmark sker helt på industrins och kommunernas villkor. utfärdades rekommendationer från beträffande tillåtna mängder av vissa tungmetaller, t.ex. bly, kvicksilver och kadmium, i slammet. Men några gränsvärden för tusentals av inom industrisamhället förekommande organiska ämnen som lösningsmedel, läkemedel, bekämpningsmedel, desinfektionsmedel, plaster m.m. har aldrig fastställts av SNV. Detta betyder att jordbruksmarken basen för vår livsmedelsproduktion får ta emot mängder av slam som innehåller obegränsade halter av en lång rad riskabla ämnen som DDT, PCB, fenoler, klorfenoler, dioxiner och polyaromatiska kolväten, av vilka de sistnämnda anses ge den största cancerrisken. I nr 3260 redovisas en riskuppskattning (1984) för slammets organiska giftämnen. Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) ligger vad gäller cancerrisk högre än vad livsmedelsgifter får göra. För storkonsumenter av slamodlad föda ligger risken högre än acceptabel risk. Starkt förgiftat slam används för odling av livsmedel, bl.a. potatisodling, vilket livsmedelsverket funnit direkt olämpligt. Undersökningar visar att mjölk från betande kor är en viktig väg för slammets giftämnen till människan. Eftersom korna kan beta i sig upp till ett kilo jord , kan intaget av organiska giftämnen bli betydande. Huvuddelen av alla de tiotusentals kemiska ämnen som är i omlopp i vårt samhälle har vi inga praktiska analysmetoder för. Det Finns t.ex. dioxiner och andra högpotenta kemikalier utan att dessa ämnen tagits med i riskberäkningen. Någon dioxinanalys på svenskt slam har inte gjorts. Flera framstående experter har påtalat bristerna i SNV:s s.k. slamnormer och avsaknaden av gränsvärden för organiska ämnen. Kontrollanalyser och innehållsdeklarationer kan inte begränsas till några få växtnäringsämnen och tungmetaller. Det är enligt vår uppfattning rimligt att också kräva analys och innehållsdeklaration för de vanligaste organiska giftämnena. I den mån slam över huvud taget även i fortsättningen skall användas på måste effekterna på ekosystemet i marken utredas. En av riskerna med slamtillförseln är att känsliga markprocesser kan störas av slammets innehåll av giftämnen. Forskningen på detta område måste tillföras ökade resurser. I betänkande JoU 1987/88 hänvisas med anledning av tidigare motioner i ämnet till pågående utredning. Man förutsatte att angivna riktlinjer från SNV skulle omsättas i bindande gränsvärden: Utskottet vill dock i sammanhanget ånyo understryka det angelägna i att problemen med slamanvändningen löses på ett sätt som är acceptabelt från hälso- och miljösynpunkt. Tyvärr har det visat sig att utskottets förhoppningar har kommit på skam. Vår matjord, vår livsmedelsproduktion och vår föda måste skyddas från okontrollerad spridning av miljögifter. Därför måste regeringen omgående tillse att sådana föreskrifter utfärdas som omöjliggör nuvarande i det närmaste okontrollerade spridning av organiska giftämnen på vår . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder mot slamanvändning i livsmedelsproduktionen. () () 1988/89 Jo276