mot · GC02Kr232 · 1989-01-20 00:00:00 — 1988/89: Kr232 av m.fl. (fp,c,mp) Fortsatt utbyggnad av slotts är en riksklenod . Tre verksamheter av riksintresse är knutna dit. Det är landsarkivet, stiftelsen slotts möblering och stiftelsen . visas för allmänheten och rymmer också tillfälliga utställningar. i har funnits . /85 stod den västra återuppbyggd för arkivets räkning. Redan på planeringsstadiet fastslogs uttryckligen att dimensioneringen avsåg handlingar fram . Man förutsatte att därefter skulle även de södra och västra återuppbyggas, och skisser upprättades. I en broschyr från finns återgivet plan 1 av slottsanläggningen med fullt utbyggda för arkivmagasin. Ur antikvarisk miljösynpunkt är det angeläget att de återstående byggs ut så att slottsanläggningen återfår sitt ursprungliga utseende. Enligt fick inte tidsrymden bli mellan fullt utbyggda och byggstarten av den östra 1982. Tre återstår och ännu har inte ens projekteringen för den södra startat. Som påtalats i flera motioner , tvingas landsarkivet att hushålla med de återstående hyllmetrarna. Arkivet skulle i annat fall redan vara helt fullt. 1984 gjordes beräkningar över i vilken takt leveransmogna handlingar skulle inkomma till landsarkivet. har det inträffat förändringar inom den statliga administrationen. Krav på inleverans av upphörda myndigheters arkiv har därför ökat i snabbare takt än beräknat. har också till uppgift att rädda värdefulla enskilda arkiv. I själva verket är det utomordentligt viktigt att så kan ske, då det offentliga arkivmaterialet endast belyser en samhällssektor. har särskilt försökt att rädda betydelsefulla företagsarkiv. Bland de arkiv av detta slag som lämnats till landsarkivet kan nämnas sådana som härrör från bruk. , tändsticksbolag (c:a 200 hm). kanalbolag, Ankarsrums bruk och . Sådana arkiv är av stort värde för vår industrihistoria och det finns ytterligare sådant material som borde tas till vara. Av beräknade inleveranser på 100 hm/år tog landsarkivet 1987 emot 845 hm. 1988 torde slutliga beräkningen hamna mellan 300 och 400 hm. dominerande mängden kom från myndigheter bl.a. upphörda vårdinstitutioner. Det är helt oacceptabelt att stora enskilda arkiv kan tagas emot och att handlingar får ligga kvar på myndigheterna. Ianspråktagna magasin, dess kapacitet samt resterande arkivutrymme: Annexet (f.d. ) Rikssalen och angränsande rum (magasin som ej ger gullgott skydd t.ex. mot brand) Kapacitet 23 500 hm 1989 ca 600 hm (fullt om inte leveranser stoppats) Fullt Summa 27 900 hm Det måste också understrykas att kyrkobokföringens överflyttande till de lokala skattemyndigheterna - dessa skall endast ta emot aktuella personakter från pastorsämbetena - kan komma att innebära att landsarkiven får ta emot stora bestånd kyrkoarkivalier. Om, som har föreslagits. blir intensivdataområde, kommer ytterligare krav att ställas på landsarkivets magasinresurser. Ur forskningssynpunkt är det viktigt att arkiveringsmaterialet inte får en statlig slagsida eller blir liggande i olämpliga arkiv. De måste också kunna tillhandahållas på ett lättillgängligt sätt. Det inrättade vid i är således beroende av dessa faktorer för sin forskning. Vad händer då efter färdigställandet av södra , som får en kapacitet om närmare 32 000 hm? Självklart är att bestånden i landsarkivets sekundära magasin, stora rikssalen med angränsande rum och annexet, flyttas till det nya magasinet. Det skulle röra sig om ett bestånd om ca 4 500 hm. Härtill kommer den återstående delen av redan nu leveransmogna handlingar som inte kan tas emot. Då det under alla omständigheter tar innan det nya vallbygget kan stå klart, får man räkna med att pressen på landsarkivet att ta emot arkivhandlingar har ökat ytterligare. Under alla omständigheter skulle landsarkivet snabbt ta ca en tredjedel av södra vallbyggnaden i anspråk. Med en fortsatt genomsnittslig årsaccession om ca 1 000 hm skulle landsarkivet under förutsättning att inget onormalt inträffar, därutöver ha plats accessioner. Man finge eventuellt räkna med en viss korttidsuthyrning av en del av det södra vallmagasinet, t.ex. till kommun och landsting. Tänkbart vore även att man i detta läge kunde rädda ytterligare företagsarkiv. Statens konstmuseer och samarbetar med slotts möblering, som bildades . Tack vare enskilda personers stora och outtröttliga engagemang har och en del salar numera inretts med möbler och tavlor. Hitintills har 100 föremål deponerats och 50 föremål har inköpts av stiftelsen. som fyllde , utför en världsunik operagärning. Den lockar 6 000 besökare till . Även här uppbärs ett riksintresse genom många människors idealitet. Denna verksamhet måste kunna garanteras även i fortsättningen. , som ett kulturcentrum, är beroende av den fortsatta utbyggnaden av då alla de tre nämnda verksamheterna är beroende av varandra. Projekteringen av den södra måste påbörjas. Skälen härför har påtalats i motionen. De är av riksintresse och kan sammanfattas enligt följande: - Att landsarkivets akuta behov av lokaler kan tillgodoses. - Att slottsanläggningen återfår sitt ursprungliga utseende. - Att fler slottssalar kan tas i anspråk för uppmöblering och visas för allmänheten. - Att verksamhet kan garanteras även i fortsättningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillbyggnad för landsarkivets räkning vid . () () () () som stöds av kommun, företag och enskilda. Länets landshövding är ordförande i stiftelsen. Den fortsatta rekonstruktionen av slottssalarna får då inte hindras av landsarkivets allt påtagligare brist på utrymme för sin verksamhet. har tillsammans med länsturistnämnderna riksomfattande ambitioner att kombinera bra turistmål med god kultur. är ett utmärkt exempel på detta genom uppmöbleringen av salarna, sommarutställningar och inte minst stiftelsen .