mot · GD02Bo2 · 1989-10-03 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o2 av och (båda c) med anledning av prop. 1988/89:154 om en ny regional statlig förvaltning I propositionen lämnas förslag om en ny regional statlig förvaltning. Den nya föreslås omfatta de verksamheter som bedrivs av länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämnden samt den nuvarande . Vidare föreslås att vissa delar av länsbostadsnämndens verksamhet skall ingå och antydningar görs om att fiskefrågorna kan komma att gå samma väg. Det nya innebär att det vid sidan om styrelse inrättas fem obligatoriska nämnder, utbildningsnämnd, planering, lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd och miljönämnd. Nämnderna föreslås få elva ledamöter och landshövdingen föreslås vara ordförande i dessa nämnder. Av övriga ledamöter skall fem utses av regeringen och fem av . Förslaget bygger på det s.k. Norrbottenförsöket som tog sin början och som skulle pågå för att därefter utvärderas. Försöket skulle bedrivas på ett sådant sätt att verksamheten efter försöksperiodens slut, därest resultaten blev negativa, skulle återgå till tidigare förhållanden. Den allmänna utvecklingen i samhället arbetar med att vidga, förstärka och fördjupa demokratin. Propositionens förslag till ny regional statlig förvaltning går enligt vår uppfattning i motsatt riktning. Regeringen vill behålla sitt grepp om verksamheten och länsstyrelserna/landshövdningen får administrativ ersättning för den personal som gick förlorad när skatteförvaltningen blev självständig. Enligt vår mening har utvärderingen av Norrbottenförsöket skett på ett för svenska förhållanden mycket märkligt sätt. Någon vetenskaplig objektiv utvärdering har ej gjorts. Istället har regeringens egna organ utvärderat, som Statskontoret, länsstyrelsernas organisationsnämnd, och två landshövdningar. Detta föranledde därför de fackliga huvudorganisationerna att själva via en löntagarkonsult utvärdera försöket. Utvärderingen ledde till att såväl TCO som /SR avstyrkt reformens genomförande. Vi ser valet av län som försökslän som mindre lämpligt. är inget medellän i landet. har stora avstånd och rikt statligt stöd med utvecklingsmedel, förvaltat av , något län att utvärdera mot finns ej. När i erbjöd sig att vara ett jämförelselän, eftersom man i detta län aktivt arbetat med att förbättra samordningen mellan olika intressenter i länet, den s.k. Kronobergsmodellen, blev Man var från regeringens sida inte intresserad trots att utvär- Mot. deringen av Kronobergsmodellen gjorts av statsvetenskapliga institutionen i Bo2 och inte kunde ses som en partsinlaga. Flera remissinstanser är starkt kritiska mot propositionens förslag. Bland annat påtalas att försöksverksamheten inneburit längre beslutsvägar, mer byråkrati och tungrodd administration och att beslut enligt förslaget riskerar att leda till en överorganisation som kan bli ett hinder för en sund utveckling. Några ekonomiska vinster har ej heller kunnat påvisas vilket var ett av kraven när beslutet om försöksverksamhet togs av . I stället har i begärt betydligt större anslag än övriga länsstyrelser i landet och med motivering att pengarna behövts för den nya länsförvaltningen! Enligt vår uppfattning kan en samordning av den statliga förvaltningen inte enbart ses utifrån organisatoriska utgångspunkter på länsplanet. som den regionala nivån ses över (har i partimotion aktualiserat en parlamentarisk utredning om ett länsparlament) borde de centrala sektorsmyndigheternas uppgifter och befogenheter bli föremål för samma översyn. Det torde finnas en mängd uppgifter som kunde decentraliseras till länsnivå och kommunnivå så att besluten kommer närmare de berörda. I likhet med flera remissinstanser anser vi att den i propositionen föreslagna reformen inte utgör något led i en länsdemokratisk utveckling. Propositionen bör därför avslås. Skulle detta inte bli fallet yrkar vi att de nya länsnämnderna i sin helhet utses av landstingen, således även nämndsordförandena. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att avslår prop. 1988/89:154 om ny regional statlig förvaltning, 2. att , därest yrkandet ej vinner bifall, beslutar att samtliga ledamöter, inklusive ordföranden, i de nya nämnderna utses av landstingen.