mot · GC02Jo801 · 1989-01-23 00:00:00 — I mitten av tillsattes en utredning som bl.a. skall lägga fram förslag till miljöavgifter på svavel och utsläpp av klorerade organiska substanser . I avvaktan på dessa förslag lägger vi nu inga konkreta yrkanden på dessa punkter. Det finns dock anledning att gå vidare i arbetet med att utforma miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel. I ett kommande steg bör det prövas att lägga miljöavgifter på utsläpp av kväveföreningar i vatten, kväveoxider från förbränningsanläggningar och industriprocesser i luft, organiska lösningsmedel samt på koldioxid. Den svenska miljöpolitiken bygger till stor del på ett koncessionsförfarande där statliga myndigheter väger miljöintressen mot intressen av annat slag, i första hand ekonomiska. Resultatet har ofta blivit att utsläpp som varit ytterst diskutabla från miljösynpunkt har tillåtits, bara det ansökande företaget varit tillräckligt stort. föreslår till årets riksdag, i enlighet med sitt traditionella förord för en ekologisk grundsyn i stället för en ekonomisk grundsyn eller avvägningsideologi, att miljölagstiftningen förändras så att den uttryckligen utgår från en bedömning av vad naturen tål. En sådan förändring skulle i många fall få mycket märkbara följder. Godtyckligheten i dagens tillstånd och gränsvärden skulle efter hand försvinna - även om svårigheterna att finna rätt nivå för hur mycket av olika utsläpp som kan tolereras inte skall underskattas. Ännu ett problematiskt inslag i svensk miljöpolitik är den starka betoningen av centrala politiska organs och myndigheters roll. Ett av många tecken på detta är att politiskt tillsatta kommissioner fått i updrag att gripa sig an särskilt förorenade områden som och - områden som valts ut uppifrån och alltså skall renas genom ingripanden av traditionell myndighetstyp. vill inte i och för sig ifrågasätta de överväganden som legat bakom dessa beslut. Men det är angeläget att en bättre balans skapas mellan myndighetsutövning och de ideella miljörörelsernas arbete. Det är mycket sällan - om någonsin - som centrala myndigheter på egen hand upptäckt miljöproblem som tidigare förbisetts. Det vanliga är i stället att enskilda personer, forskare och fristående miljögrupper slår larm och att detta i sinom tid leder till politiska åtgärder. Kunskap om problem - och om möjligheter är alltid personlig, den finns hos enskilda engagerade människor, givetvis även hos anställda i företag och i statlig förvaltning, men den finns inte i organisatoriska apparater. har föreslagit olika förändringar för att stärka i synnerhet de ideella miljöorganisationernas ställning. Främst gäller det förslag för att göra det lättare för miljöorganisationer att driva olika frågor inför rätta. Även dessa reformer ingår i den övergripande förvaltarskapstrategi som är grunden för miljöpolitik. Liksom kunskapen är personlig så är också ansvarstagandet och engagemanget personligt. Enligt uppfattning bör insatser för miljö- och naturvård vara ett högt prioriterat område i budgetarbetet. Regeringens förslag motsvarar varken de faktiska behoven eller de allmänna utfästelser som gjordes i valrörelsen. Särskilt anmärkningsvärt är att åtgärderna mot havsföroreningar blir så styvmoderligt behandlade. I övriga miljöpolitiska motioner har motiven för de ytterligare insatser vi föreslår utförligt redovisats. Vi föreslår följande anslagsförstärkningar: - 10 milj.kr. för utredningar och inventeringar framför allt på naturvårdsområdet. redovisade omfattande behov som regeringen inte avser att tillgodose. - 2 milj.kr. ytterligare till anslaget för åtgärder mot försurningen. och regeringen anser inte att statsbidrag skall utgå till enskilda vattentäkter som drabbas av försurning. anser att enskilda brunnsägare skall kunna få bidrag ur ett med 2 milj.kr. - 15 milj.kr. ytterligare för bidrag till naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Detta skulle innebära kraftigt utökade möjligheter att rädda värdefulla hag- och ängsmarker. - 30 milj.kr. för ett nytt anslag till frivilliga naturvårdsåtgärder i skogsbruket. Syftet är bl.a. att täta luckan mellan skogsvårdslagens regler som skapar möjlighet att skydda bara mycket små områden och naturvårdslagens skyddsinstitut som gäller avsevärt större områden. Tanken är att skogsägare som frivilligt undantar bl.a. för artskyddet värdefulla områden från avverkning skall kunna få bidrag för detta. - 31 milj.kr. ytterligare för vård av naturreservat. redovisar behov av denna storleksordning som regeringen inte tagit hänsyn till. - 2 milj.kr. ytterligare för vård av hotade arter. - 10 milj.kr. för att förstärka den starkt underdimensionerade kemikaliekontrollen motsvarande 15 tjänster samt 6,5 milj.kr. i ökad medelstilldelning för särskilda undersökningar, information, internationellt arbete och utveckling av produktregistret. - 22,5 milj.kr. ytterligare för att förstärka den forskningen och åtgärderna mot havsföroreningar. Regeringens förslag om en förstärkning på bara 1,5 milj .kr. är utmanande med tanke på de behov som tydligt demonstrerades . - 20 milj.kr. ytterligare till länsstyrelsernas miljövårdsenheter för den s.k. gröna naturvården. Den är nu starkt underförsörjd. Om reservatsbildningen för att skydda värdefulla urskogar nu skall intensifieras är det nödvändigt att verksamheten inte hämmas av brist på administrativa resurser. - 40 milj.kr. för utveckling av ny miljöskyddsteknik. - 2 milj.kr. att fördelas till miljöorganisationer för miljösamarbete med . Därtill kommer att i en annan motion föreslår ytterligare ca 1 miljon för att förstärka länsstyrelsernas arbete med kulturmiljövården. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöavgifter,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ideella organisationers och myndigheters roll i miljöarbetet, 2. att under Miljö- och anslag B3. Övervakning av miljöförändringar m.m. för /90 anslår 10 milj.kr. mer än regeringen föreslagit (eller således .) att användas för utredningar och inventeringar framför allt på naturvårdsområdet, 3. att under Miljö- och anslag B5. Åtgärder mot luftföroreningar och försurning för /90 anslår 2 milj. kr. mer än regeringen föreslagit (eller således .) varvid anslaget också skall kunna användas för bidrag till enskilda vattentäkter som drabbats av surt grundvatten, 4. att under Miljö- och anslag B6. Särskilda projekt på miljövårdens område för /90 anslår 15 milj.kr. mer än regeringen föreslagit (eller således .) att användas för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, 5. att för naturvårdsåtgärder i skogsbruket för /90 anslår 30 milj.kr. i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att under Miljö- och anslag B8. Vård av naturreservat m.m. för /90 anslår 31 milj.kr. mer än regeringen föreslagit (eller således . 7. att under Miljö- och anslag B9. Vård av hotade arter m.m. för /90 anslår 2 milj. kr mer än regeringen föreslagit (eller således . 8. att under Miljö- och anslag B13. Kemikalieinspektionen för /90 anslår 10 milj. kr att användas i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. att under Miljö- och anslag B18. Åtgärder mot havsföroreningar för /90 anslår 8,5 milj.kr. mer än regeringen föreslagit (eller således 25 milj.kr. [att under anslag D23. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna för /90 anslår 14 milj.kr. mer än regeringen föreslagit att fördelas med 12 milj.kr. för att tillskapa centra vid universiteten i , och samt 2 milj.kr. till den forskningen vid Lunds universitet2] [att för /90 anslår 20 milj.kr. mer än regeringen föreslagit till länsstyrelsernas miljövårdsenheter för att förstärka insatserna för den gröna naturvården,3] 10. att för /90 anslår 40 milj.kr. för utveckling av ny miljöskyddsteknik, 11. att för /90 anslår 2 milj.kr. till svenska miljöorganisationer för miljösamarbete med . () () () () () () () () () () 1 1988/89:Sk649 2 1988/89:Ub623 3 1988/89: Bo309