mot · GC02U560 · 1989-01-20 00:00:00 — vad som förestår är en översyn av våra kontakter på olika sakområden för att om möjligt uppnå att integrationsarbetet inom EG, som accelereras, leder till samma fördelar och åtaganden för medborgare, institutioner och företag i , som det gör i EG:s medlemsländer. Liksom syftet varit att minska handelshindren i , måste syftet nu vara att avskaffa hindren för människors, tjänsters och kapitalströmmars rörlighet. Den avgörande frågan inför den fortsatta diskussionen är huruvida det är möjligt för att uppnå de uppsatta målen, utan att göra åtaganden utöver dem som redan beslutats. En del tecken tyder på att man inom EG kommer att sträva efter att förbehålla medlemsstaterna vissa avgörande fördelar i förhållande till utanförstående och att det kan komma att bli svårt för att påverka utformningen av . 4.1 Om hamnar utanför Effekterna av att skulle ställas vid sidan av den interna marknaden kan knappast överskattas. På en lång rad områden skulle svenska medborgare hamna i ett sämre läge. är ett extremt omvärldsberoende land med 8,5 miljoner invånare. Vi behöver EG. Vi kan därför inte nöja oss med förhoppningen att de 320 miljonerna invånare i EG-staterna kommer att uppleva ett lika starkt behov av oss. De ekonomiska effekterna är de mest uppenbara. Hamnar vid sidan av den inre marknaden kommer det att slå direkt mot vår välfärd. Enligt är en av de positiva effekterna av genomförandet av den inre marknaden, att EG:s totala bytesbalans förbättras betydligt, genom att internhandeln ökar kraftigt. Det innebär i klartext att man tänker sig att importen till EG kommer att minska i betydelse. Detta kan få allvarliga konsekvenser för . av den svenska exporten går till EG. har haft en strukturell försvagning i sitt handelsutbyte, trots att det skett en påtaglig förbättring för hela utrikeshandeln. Detta beror på att det är den råvarubaserade, kapitalintensiva industrin, främst skogsindustrin som har stått för förbättringen. Däremot har inte den forskningsintensiva, högteknologiska industrin förmått öka sitt blygsamma Mot. 1988/89 exportöverskott. Det har tvärtom sjunkit. Det är vårt allt ogynnsammare handelsutbyte med , och som ligger bakom den ofördelaktiga utvecklingen av högteknologiexporten. Slutsatsen är att den svenska högteknologiska industrin inte tål en försvagning gentemot och övriga . När det gäller hushållskapitalvaror, inklusive bilar, har exportframgångarna varit betydande. Det är dock främst USA-marknaden som burit upp framgångarna . När USA-marknaden nu minskar i betydelse, måste exporttillväxten främst bäras upp av EG. Skulle ställas utanför EG:s inre marknad kan konsekvenserna för exporten och handelsbalansen bli svåra. Våra stora företag kan dock i viss mån kringgå svårigheterna genom att i ökad utsträckning lägga produktion, teknisk utveckling och arbetstillfällen ute i . Detta i sig innebär kanske inte på kort sikt några påtagliga problem med dagens goda sysselsättningsläge. Då glömmer man emellertid de indirekta effekterna. Storföretagen genererar pengar i , dels i form av egna skattebetalningar och dels i sin egenskap av köpare av produkter i de små och medelstora företagen. En successiv påtvingad utflyttning av de stora företagens verksamhet till EG leder till en utarmning av svenskt näringsliv. Konsekvenserna blir omfattande för hela samhällsekonomin och inte minst för de mindre och medelstora företagen, som är beroende av ekonomisk tillväxt på hemmamarknaden. En avmattning av den ekonomiska aktiviteten i påverkar naturligtvis både nyetableringen och benägenheten att investera och nyanställa i befintliga företag. nyanställer små och medelstora företag långt över 100.000 personer . Det är av det totala antalet nya arbeten i näringslivet. av industriföretagen med 20-200 anställda är underleverantörer, d.v.s. företag som säljer minst hälften av sin produktion som insatsvaror i andra företags produktion. Räknar man även med företag som i mindre omfattning sysslar med underleveranser berörs totalt mer än 115 000 anställda. Om de svenska storföretagen förlägger sin produktion till EG är det risk för att de även förskjuter sina kontakter med underleverantörer dit. Därmed hamnar de svenska underleverantörerna i en ohållbar situation. De skall försöka sälja till storföretag inom EG och både där och på den svenska marknaden konkurrera med underleverantörer inom EG, som får ett helt annat kostnads- och konkurrensläge när den inre marknaden fullbordats. Över 5 000 små och medelstora företag i har en export till EG som överstiger . På samma sätt som underleverantörerna möter de ett ökat konkurrenstryck såväl inom EG som på hemmamarknaden. har dessa företag begränsade möjligheter att kringgå problemen genom egna etableringar i . De företag som kan, kommer att överväga att flytta. flyttar många småföretag till exempelvis . Detta är delvis en effekt av 1 * * 1988/89.3 sami. osäkerheten om vårt framtida förhållande till EG. Mot. En accelererad utflyttning - eller nedläggning - av små och medelstora skulle få stora negativa effekter på sysselsättningen. Det är ofta de mindre företagen som bär upp sysselsättningen i glesbygd och på mindre orter. Det är de regioner, som har det sämsta sysselsättningsläget, som skulle drabbas snabbast och hårdast. Det är , och som blir förlorarna. Det är EG-frågans regionalpolitiska dimension. Om storföretagen beslutar sig för att förlägga forsknings- och utvecklingsverksamhet till något , kommer detta att få direkta konsekvenser för all forskning i , inte minst för våra högskolor. En annan effekt av att storföretagen flyttar sin ekonomiska tyngdpunkt är att deras stöd till svensk kulturverksamhet skulle minska eller upphöra. 4.2 Svenskar ställs utanför En väsentlig del av EG:s inre marknad är människornas möjligheter att fritt röra sig mellan de länder som ingår i EG. har EG-medborgare stora möjligheter att söka sig till något annat för att bo, arbeta eller studera. Dessa möjligheter kommer att öka ytterligare. Inom EG kallas denna utveckling för medborgarnas . Det gränslösa har som huvuduppgift att öka medborgarnas frihet och självbestämmande. står utanför den gemensamma arbetsmarknaden. Det innebär att svenskar har begränsade möjligheter att ge sig ut på den europeiska arbetsmarknaden. Vi missgynnas jämfört med invånare i . Denna frihetsinskränkning skapar svårigheter för dem som arbetar i de internationella svenska företagen. med betydligt ökad rörlighet och valfrihet på arbetsmarknaden skulle den nackdelen bli än mer uppenbar. Svenskar skulle inte få tillträde till intressanta arbeten ute i . Effekten kommer att förstärkas av att de svenska storföretagen i ökad utsträckning skulle rekrytera EG-medborgare till tjänster på den inre marknaden. Svenskar skulle missgynnas också i svenska företag. Svenska studenter kommer att drabbas av motsvarande problem. Inom ramen för ERASMUS-programmet har EG startat ett ambitiöst arbete för att öka studentutbytet. I den första etappen skall 30 000 studenter inom EG ges tillfälle att genomföra en del av sina studier i ett annat . står utanför första etapp och riskerar att förbli utanför programmet. har svenska studenter därmed en mindre valfrihet än sina EG-kamrater. Skillnaderna kommer att öka när ERASMUS-programmet tar fart efter 1992. Då är målsättningen att av alla studenter i EG skall delta. Detta kan för svenska studenter t.o.m. leda till försämringar, jämfört med dagsläget. De svenska högskolor som har visst utbyte med någon EG-högskola riskerar att förlora denna möjlighet eftersom tillgängliga platser kan komma att behöva reserveras för det ökande antalet EGstudenter. Det är inte bara de enskilda studenterna som skulle förlora på en sådan utveckling, utan hela det svenska samhället. EG-studenter kommer att få del av en värdefull internationell erfarenhet, som inte står öppen för svenska studenter. Svenska studenter skulle därmed komma sämre förberedda till yrkesverksamhet i en alltmer internationaliserad värld. 4.3 Utebliven konkurrens-förlorade vinster Syftet med EG:s interna marknad är att skapa ett bättre samhälle för medborgarna. Alla hinder för den fria rörligheten skall tas bort, eftersom det kommer att stimulera konkurrens, sänka kostnader och ge medborgarna större valuta för sina pengar. Om ställer sig vid sidan av den inre marknaden kommer dessa vinster att utebli för vår del. Svenskar skulle t.ex. inte få någon möjlighet att fritt välja bank eller försäkringsbolag i ett annat land. Därmed skulle de inte heller kunna dra nytta av de positiva effekterna av en ökad konkurrens mellan banker och försäkringsbolag. Sett ur företagens synvinkel skulle det innebära stora nackdelar att stå utanför den inre marknaden. Tjänsteföretagen skulle få stora svårigheter att konkurrera på EG-marknaden. Andra företag skulle inte kunna tillgodogöra sig de dynamiska effekterna av en effektivare konkurrens på den finansiella marknaden. Den räntenedpressning som förväntas bli resultatet beräknas få mycket positiva dynamiska effekter på investeringarna i . Den inre marknaden syftar också till att skapa konkurrens när det gäller offentlig upphandling. Det finns stor risk för att inte får möjlighet att delta i detta samarbete. På vissa marknader kan svenska företag t.o.m. hamna i ett sämre läge , då EG-företagen börjar konkurrera om de offentliga kontrakten. Svensk offentlig upphandling är relativt fri från protektionistiska inslag. Om står utanför den inre marknaden kan stat och kommun förlora de besparingar som en ökad konkurrens skulle innebära och tvingas till protektionistiska åtgärder mot EG-företag. Bådadera leder till dyrare upphandling för skattebetalarna. 4.4 Dyrare varor-lägre tillväxt Ett som hamnar vid sidan av den europeiska gemenskapen är ett som går miste om de stora ekonomiska fördelar som genomförandet av den inre marknaden väntas medföra. Det skulle leda till högre priser i jämfört med i och av allt att döma medföra en lägre ekonomisk tillväxt. har en lägre ekonomisk tillväxt än genomsnittet för . Den skillnaden kommer att öka. Välfärdstillväxten i kommer att gå långsammare, vilket medför att vi får svårare att klara våra stora sociala åtaganden, exempelvis pensionssystemet. Högre priser och högre prisökningstakt än i blir en annan effekt om hamnar utanför den inre marknaden. har vi t.ex. avsevärt högre matpriser än samtliga . 4.5 Att bestämma vår egen framtid framtida förhållande till det nya som EG håller på att skapa är en ödesfråga. Som vi har konstaterat syftar EG:s arbete till att skapa en bättre framtid för invånarna i . De öppna gränserna kommer att ha dynamiska och positiva effekter för välfärdsutvecklingen, men också för individernas frihet. Det är vår bestämda uppfattning att kan, bör och skall delta i uppbyggandet av det nya . Om vi ställer oss vid sidan kan det få allvarliga konsekvenser för och svenskarna. Om vi däremot kan vara med och skapa ett gränslöst får vi möjlighet att ta del av allt det positiva som en sådan utveckling kommer att föra med sig. Valet för står mellan att åstadkomma ett så fullvärdigt deltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet som möjligt eller att acceptera en framtida status som stagnerande nation av andra eller tredje rangen. Det handlar emellertid inte bara om vår ekonomiska välfärd eller om individernas frihet. Det handlar ytterst också om våra möjligheter att påverka vår egen framtid. Vi kommer - oavsett hur våra kontakter med EG utvecklas - att påverkas av vad som sker i det nya . Valet är om vi skall spela en aktiv roll i arbetet eller om vi bara passivt skall anpassa oss i efterhand till redan fattade beslut. Om våra framtida förhandlingar med EG inte leder till påtagliga resultat riskerar vi att hamna i en situation där vi påverkas, utan att själva kunna påverka. Vår bestämda uppfattning är att skall vara med och forma de beslut som avgör också svenskarnas framtid. Det är EG-frågans demokratiska dimension. 4.6 Plocka russinen ur kakan? Det finns en utbredd uppfattning, att vi själva kan avgöra vilka delar av den inre marknaden vi skall delta i. Vi skulle då kunna välja bort vissa delar som av olika anledningar bedöms som mindre intressanta eller som riskerar att komma i konflikt med olika intressegrupper. Ingenting talar emellertid för att EG skulle acceptera en sådan svensk inställning. Från EG.s sida har man gjort klart att vitbokens förslag skall betraktas som en enhet. Om skulle välja ut vissa delar av förslagen är risken överhängande att EG kommer att betrakta oss som en nation utanför den inre marknaden. Från vissa , framförallt i , har det gjorts gällande att och andra EFTA-länder försöker plocka russinen ur kakan försöka dra nytta av fördelarna av EG-samarbetet, utan att dela ansvaret och bidra till kostnaderna. Det ligger i svenskt intresse att undanröja alla sådana misstankar. 5 EG-politikens mål och medel slog fast att målsättningen för diskussionerna med EG var att integrationsarbetet inom EG skulle leda till samma fördelar och åtaganden för medborgare, institutioner och företag i som det gör i EG:s medlemsländer. Konkret innebär detta att regeringen måste: - säkerställa likvärdiga villkor för invånare i fråga om rätten till gränsöverskridande resor, bosättning, anställning och etablering samt studier och utbildning samt - säkerställa likvärdiga villkor för svenska företag - såväl varu- som tjänsteproducenter - i jämförelse med företagen i övriga delar av . I såväl regeringens EG-proposition som i beslut återfinns också dessa långtgående målsättningar. Sålunda sägs i propositionen att har ett önskemål att i alla avseenden delta i den inre marknaden. Detta grundas enligt regeringen naturligtvis i första hand på en övertygelse om att det ligger i intresse att delta i en långtgående västeuropeisk integration. I regeringens proposition och i beslut betonades också angelägenheten av att det svenska arbetet kom igång snabbt: Möjligheterna för ett land som att påverka utformningen av regler och bestämmelser i ökar ju tidigare vi kommer in i beredningsprocessen. Det finns anledning att kritiskt granska vad regeringen gjort. Av allt att döma har det svenska integrationsarbetet ännu inte fått fart. Lång tid har ägnats åt att organisera arbetet internt inom . Regeringen har själv konstaterat att ungefär hälften av direktiven i är sådana, att kan fatta ensidiga beslut om anpassning. Det skulle totalt röra sig om ca 150 lagförslag om regeländringar. Mot bakgrund av den uttalade målsättningen att bedriva integrationsarbetet snabbt, borde regeringen redan nu haft en lång rad förslag klara. I själva verket har emellertid blott ett fåtal förelagts . Detta är oroande, eftersom EG:s arbete nu accelererar snabbt. Fram t.o.m. har lagt fram förslag beträffande av de åtgärder som enligt vitboken är nödvändiga för att förverkliga den inre marknaden. Beslut har redan fattats i närmare hälften av frågorna. riskerar uppenbarligen att hamna på efterkälken. Mot denna bakgrund är det angeläget att regeringen till höstriksdagen 1989 redovisar hur långt arbetet på att samordna svenska regler med EG:s kommit samt vilka åtgärder som vidtagits för att skall komma in i beredningsprocessen. 5.2 Skapa förtroende för EG-politiken möjligheter att nå målen hänger intimt samman med vår förmåga att övertyga EG om att vi är en pålitlig samarbetspartner. Detta kräver otvetydiga svenska besked om villigheten att samordna den svenska politiken med EG:s. Regeringen har bidragit till att öka osäkerheten om inställning. Å ena sidan talas om att inga samarbetsområden på förhand skall uteslutas, men å den andra heter det i propositionen att: den svenska positionsbestämningen skall grundas på en avvägning av för- och Mot. 1988/89 nackdelar. På en del områden framstår behovet av samarbete som starkt, på U560 andra är intresset mindre och på en del områden ser vi inga direkta fördelar med ett samarbete. Detta är en formulering som på många håll inom EG kan skapa just det intryck vi vill undvika, nämligen att vi söker ensidiga fördelar av ett utvidgat samarbete med EG. Viktigare än skrivningar är emellertid att regeringen nu snabbt vidtar åtgärder som är ägnade att förstärka förtroendet för EG-politiken. Ett sådant steg tas i och med att resterande delar av valutaregleringen , av allt att döma, kommer att avskaffas. Detta beslut bör följas av att alla hinder för utländsk etablering i tas bort. En svensk anknytning till det europeiska valutasamarbetet, EMS, skulle skapa förtroende för vår vilja att samarbeta när det gäller den ekonomiska politiken. Vidare bör regeringen göra en autonom anpassning av svenska lagar och föreskrifter till EG:s eller andra västeuropeiska rättsnormer, i syfte att undanröja diskriminering och uppnå en västeuropeisk enighet. På motsvarande sätt bör nya lagförslag, som föreläggs , förses med en utredning om i vad mån de skiljer sig från västeuropeisk lagstiftning och praxis och skälen till detta. Alla förordningar och av myndigheter utfärdade föreskrifter och regler bör utformas så, att de inte i onödan avviker från västeuropeiska normer och därmed försvårar den västeuropeiska gemensamma marknadens genomförande. En uttalad svensk villighet att bidra till finansieringen av t.ex. EG:s forskningsprogram och utbildningsprogram kan också bidra till att öka förtroendet. Ett problem som måste lösas är frågan om samordningen mellan och . En sådan måste komma till stånd om skall kunna nå en nära anknytning till den inre marknaden. Det är angeläget att frågan löses skyndsamt, eftersom den i annat fall kan bli till ett hinder i de fortsatta diskussionerna med EG. Ett allvarligt hinder för en fri rörlighet mellan och EG är det höga svenska skattetrycket. Om fullt ut skall kunna dra nytta av fördelarna med den fria rörligheten måste vårt skattetryck minskas. är en del av . Trots detta är kunskaperna om vår gemensamma kultur och historia och om det västeuropeiska integrationsarbetet bristfälliga. Regeringen bör därför initiera en bred informationskampanj om Europafrågan. Informationen har enbart varit inriktad på att informera om regeringens eget arbete. Särskilda medel bör anslås för information från ensidiga organisationer och föreningar, men också för exempelvis stipendier till skolelever och högskolestuderande. EG-litteratur bör finnas tillgänglig vid landets större högskolor samt vid , som redan ansvarar för en del av EG-informationen. bör på ett så brett sätt som möjligt ta del i det arbete som sker inom EG. Ett sätt att åstadkomma detta är genom intensifierade kontakter med olika EG-organ. För regeringens del gäller det i första hand och de olika regeringar. och riksdagspartierna bör för sin del fördjupa kontakterna med och de däri representerade partigrupperna. håller successivt på att överta roll som ledande diskussionsforum för europeiska politiker. kan och bör inte stå vid sidan. har Moderata samlingspartiet erhållit observatörsstatus vid i . En liknande status för andra svenska partigrupper i respektive partigrupp skulle ge en bättre svensk insyn i den pågående europeiska debatten. De fackliga organisationerna och folkrörelserna bör intensifiera sina kontakter med motsvarigheter ute i . Vårt närmande till kan inte ske bara på det övergripande politiska planet. Det krävs ett brett engagemang från alla grupper i samhället. 5.4 Vårt långsiktiga förhållande till EG förhållande till det västeuropeiska integrationsarbetet kommer att vara en avgörande faktor för vårt välstånd, vår frihet och vår kultur. Exakt hur samarbetet kommer att utvecklas går inte att säga . Det viktiga är att hålla alla dörrar öppna för en framtida utveckling. Det finns nämligen knappast något alternativ till ett närmande till EG och en anknytning i en eller annan form till det gränslösa . Vissa alternativ avvisades av en bred riksdagsmajoritet : Alternativen vore antingen en isolationistisk politik eller medvetna strävanden att styra handelsströmmar och ekonomiskt samarbete i en annan riktning än de söker sig på världsmarknaden. Båda dessa vägar skulle kunna innebära faror för vår ekonomiska styrka och därmed i förlängningen för vårt nationella oberoende. En svensk anknytning till den inre marknad som EG nu håller på att förverkliga, kommer att kräva betydande förändringar också i det svenska samhället. Våra åtaganden i förhållande till andra länder kommer att öka. Det kommer också vår frihet och våra möjligheter. Den svenska Europapolitiken sträcker sig emellertid längre än till att på lika villkor få deltaga i den inre marknaden. I olika sammanhang har både regeringen och uttalat att på ett eller annat sätt måste kunna påverka inriktningen på det europeiska samarbetet. Särskilt intresse har uttryckt när det gäller miljö- och hälsofrågor liksom när det gäller tankarna på att ge integrationsarbetet en social dimension. Förutsättningarna för att skulle tillåtas delta i EG:s beslutsprocess utan att vara fullvärdig medlem är små. Regeringen har dessvärre inte otvetydigt följt riksdagsbeslutet beträffande medlemskapsfrågan. Istället har man framfört den gamla socialdemokratiska uppfattningen att medlemskap är otänkbart. Därmed har man stängt dörrar, innan man sett vad som finns innanför. olyckligt, eftersom det bidrar till osäkerhet i om våra långsiktiga avsikter. Den svenska säkerhetspolitiken syftar till svensk neutralitet i ett eventuellt framtida krig. Denna politik bygger på två hörnstenar, dels en alliansfri utrikespolitik och dels ett starkt svenskt försvar. Denna politik skall inte förändras. Det utvidgade västeuropeiska samarbetet medför inte någon förändring i den svenska neutralitetspolitiken. gjorde bedömningen att: inte ens med ett mycket nära samarbete med EG kommer att behöva uppge centrala svenska värderingar eller den vidare europeiska och internationella inriktningen av vår utrikespolitik. Försvarsfrågor är uttryckligen uteslutna från EG-samarbetet. I finns därutöver klara undantagsregler även när det gäller sambandet mellan de deltagande staternas säkerhetspolitiska bedömningar och den gemensamma handelspolitiken. Förutsättningarna för en svensk associering till EG eller ett medlemskap med någon form av neutralitetsförbehåll har aldrig prövats. Socialdemokraterna har alltid på förhand avskrivit möjligheterna. Frågan kan nu komma att belysas om - ett neutralt land - ansöker om fullt medlemskap i . Neutralitetspolitiken kan visa sig vara förenlig även med ett fullvärdigt svenskt medlemskap i , som är neutralt, är medlem . Det handlar inte om formella hinder - vi bestämmer själva neutralitetspolitikens innehåll - utan om förtroendet för vår vilja att förbli neutrala. I första hand bygger detta förtroende på vår förmåga att upprätthålla ett starkt försvar. I beslut pekades på det framväxande utrikespolitiska samarbetet inom EG, EPS. Detta har genom enhetsakten delvis formaliserats och bygger på regelbundna konsultationer mellan medlemsländerna, i syfte att uppnå gemensamma ståndpunkter. Detta kräver emellertid enhällighet. deltar i EPS-mötena, men avstår från att ta del i diskussioner och beslut som man anser stå i strid med landets intressen. En analys av ställningstagandena inom EPS visar att de mycket ofta sammanfaller med officiell svensk politik. Beträffande EPS uttalade : Enligt nuvarande regler kan inga bindande beslut fattas inom ramen för utrikespolitiska samråd. Icke desto mindre skulle ett svenskt deltagande i detta samråd kunna påverka förtroendet för vår neutralitetspolitik. Det är angeläget att denna diskussion förs vidare. Moderata samlingspartiet har tidigare föreslagit att en särskild expertgrupp kunde få i uppdrag att närmare belysa frågan om förhållandet mellan neutralitetspolitik och EG-medlemskap. Det är emellertid viktigt att denna diskussion inte begränsas till en enda grupp, utan att den förs på ett brett plan ute i samhället. Expertgruppen bör också kunna engagera forskare från bl.a. universitetsvärlden i sitt arbete. Det är också angeläget att strävar efter förbättrade kontakter med Mot. Sådana kontakter kommer både att klargöra innehållet i U560