ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GC02T15 · 1989-03-15 00:00:00 — av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:81 om riksfärdtjänst Riksfärdstjansten har betytt mycket för handikappades möjligheter att resa på någorlunda jämlika villkor med andra medborgare. I propositionen föreslås en del förbättringar för riksfärdtjänstens kunder. Propositionen avviker på en punkt från det förslag som varit ute på remiss, nämligen punkten 3.4 Begränsningar av kostnadsutvecklingen. Där föreslår man att beslut och kostnadsramar förläggs till samma organ i syfte att få till stånd ett större kostnadsmedvetande. Man framhåller att det bl.a bör leda till att andelen resor med taxi eller specialfordon kan minska. Utgångspunkten för att en person ska beviljas rätt att resa med taxi eller specialfordon måste självfallet vara individens behov och ingenting annat. Det är säkert så att onödigt många beviljats den här rätten, bl.a därför att servicen och handikappanpassningen av allmänna färdmedel varit för dålig. Men utgångspunkten vid beviljande av färdsätt måste helt och hållet grundas på den enskilda individens specifika behov. Propositionens förslag om att kommunerna ska förfoga över pengarna för att därigenom få en bättre kostnadskontroll vid beviljande, antyder att det är hur mycket pengar som finns kvar av anslaget som ska avgöra hur kommunen ska bedöma enskilda ärenden. Enskilda människor kan därigenom komma i kläm, om man råkar bo i en kommun som en bit in på budgetåret upptäcker att pengarna kanske inte kommer att räcka. Man har i propositionen beskrivit att det kan bli problem om t.ex en handikappad person, med stort resandebehov.under året flyttar till en annan kommun. Det ska visserligen vara möjligt att, speciellt , när reformen trätt i kraft, bevilja extra medel. Men antyds här ett problem som i praktiken kan bli mycket stort i många kommuner och för enskilda handikappade. Hur ska den fördelningsnyckel se ut som blir rättvis? Vilket generellt system man än väljer för att fördela pengarna mellan kommunerna så kommer problem att uppstå. De administrativa problemen att klara detta kommer att bli mycket stora. Det finns också en uppenbar risk för att enskilda handikappade kan komma i kläm och inte få sitt individuella behov tillgodosett, därför att budgetramen i just den kommunen riskerar att spräckas. kan andra kommuner ha fått pengar över och det krävs då en omständig procedur för att överföra medlen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående överförande av riksfärdtjänstens medel till kommunerna. () ()
mot · GC02T16 · 1989-03-14 00:00:00 — av och (båda mp) med anledning av prop. 1988/89:93 om anslag till statens telenämnd /90 de gröna anser tillkomsten av statens telenämnd som olycklig. Den har uppenbarligen tillkommit för att frigöra från en myndighetsuppgift och göra det mer kommersiellt. Vår uppfattning är att ska vara ett publikt serviceföretag, och inte främst ett konkurrensföretag. Argumentet för att inrätta telenämnden har varit att det var stötande att kunde underkänna apparater som konkurrerade med egna produkter. Sedan upphört tillverka telefoner är det argumentet av tvivelaktig betydelse. kunde helt upphöra med sin apparatförsäljning eftersom man ändå bara är återförsäljare. Då kan myndighetsuppgiften återgå till och det behövs ingen telenämnd. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om framtida utformning, 2. att i enlighet med detta (yrkande 1) beslutar att avskaffa statens telenämnd.
mot · GC02T17 · 1989-03-15 00:00:00 — Motion till 1988/89:T17 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:93 om anslag till statens telenämnd /90 Rikdagen har tidigare beslutat om inrättade av en ny myndighet - statens telenämnd. I proposition 1988/89:93 föreslås nu ett anslag för denna nämnd. Nämnden skall utfärda vissa föreskrifter, registrera utrustning, följa den tekniska utvecklingen, bistå andra myndigheter med teknisk sakkunskap m.m. Regeringen beslutar senare om organisation och lokalisering. I detta sammanhang vill vi framhålla att är en intressant lokaliseringsort. I finns Teleskolan med högsta kompetens på området. Högskolan har också speciell utbildning när det gäller telekommunikation. Även i övrigt har en väl utbyggd verksamhet i . Här finns alltså en samlad kunskap som skulle kunna vara till stor nytta för den nya nämndens verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av statens telenämnd till . () () gotab 88331, 1989
mot · GC02Ub17 · 1989-03-14 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ubl7 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:90 om 1988/89 Ub 17-24 I propositionen föreslås en ny organisation av den tekniska utbildningen på mellannivå. En ny tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan med statligt huvudmannaskap, föreslås ersätta nuvarande fjärde årskursen på gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. För vidkommande föreslås att sådan ingenjörsutbildning lokaliseras till och . Vidare föreslås i propositionen, att "därutöver bör som för övrig högskoleutbildning ansvar ligga på varje högskola att inom sitt verksamhetsområde planera utbildningens geografiska förläggning med hänsyn till lokala förutsättningar och samhällets behov. I flera av remissyttrandena framförs önskemålet och vikten av geografisk spridning av utbildningen samt högskolornas möjlighet att låta decentralisera utbildningen men fortfarande behålla det nära sambandet. Med anledning av ovanstående vill vi framföra följande: I både och kommuner har behovet av denna utbildning diskuterats . Önskemålet är att till få en elteknisk linje och till en maskinteknisk linje. Angelägenheten av att dessa linjer förläggs till och har också framförts från , och . Nämnda fem kommuner har ett nära samarbete i en gemensam samverkansgrupp Teknikcentrum, samt också långt framskridna planer om ett gemensamt (tekniskt) utbildningscentrum. Vad gäller , så är kommunen starkt beroende av ett antal stora industrier, , , Verkstad och Elektrolux. har till kommunledningen framfört att den ofullständiga gymnasieutbildningen inom teknikområdet är ett hinder för en större satsning på dess dotterbolag . Det är särskilt den eltekniska grenen som efterfrågar. Flera av våra andra industriföretag har också framfört behovet av en sådan utbildning på orten. Som det nu är förlorar och dess industrier många av de ungdomar som får utbildning på annan ort (tekniska linjen årskurs 4), de flyttar inte tillbaka. Det är därför av stor vikt att kan få denna utbildning som har stor betydelse för industriföretagen och för kommunen. Skälen för lokalisering av den maskintekniska utbildningen till är i sak samma. , som har nära kontakt med kommunen 1 1988/89. 1988/89 Ubl7 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om lokalisering av den nya ingenjörsutbildningen till och . () () och näringslivet på orten understryker behovet av att få denna utbildning till . Avslutningsvis vill vi understryka det stora värdet av att få dessa högskoleutbildningar lokaliserade till och .
mot · GC02Ub18 · 1989-03-13 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ubl8 med anledning av prop. 1988/89:90 om I propositionen föreslås en ny organisation av den tekniska utbildningen på mellannivå. En ny, tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan, med statligt huvudmannaskap, föreslås ersätta den nuvarande fjärde årskursen på gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. 1 propositionen lämnas också förslag om vilka orter den nya utbildningen bör förläggas till. En särskild arbetsgrupp, SIM (Samordnad ingenjörsutbildning på mellannivå) har förberett regeringens proposition och föreslagit att utbildningen lokaliseras till de nuvarande högskoleorterna och därutöver till ett antal gymnasiekommuner med fjärde årskursen på T-linjen. Till dessa senare kommuner hör . I det nu föreliggande regeringsförslaget har dock utelämnats. I propositionen anges också att saknar T-4 utbildning. Detta är fel! T-4 har funnits i /85 och har följande omfattning: Åk 4, 85 elever (33, El-Tt 52) Åk 3, 138 elever (54, El 53, By 14, Ke 17) Åk 2, 147 elever 1, 172 elever. Vidare bedrivs, med regeringens medgivande, under innevarande läsår fösöksverksamhet med samordnad ingenjörsutbildning, 40 poäng, i maskinteknik. Vid , som svarar för utbildningen, finns ändamålsenliga lokaler, modern utrustning samt kompetenta och engagerade lärare. Skolan bedriver ett målinriktat och framgångsrikt utvecklingsarbete. /har ett befolkningsunderlag på 80 000 invånare med ett väl utvecklat och differentierat näringsliv. Bland de större företagen kan nämnas i , i och . I övrigt förekommer ett mycket stort antal medelstora företag med behov av personal med såväl teknisk som ekonomisk kompetens på högskolenivå. är som bekant också residensstad i . Det måste vara angeläget, även för statsmakterna, att vidmakthålla en så bred lokalisering av den nya mellaningenjörsutbildningen som möjligt. Därför måste all utbildningskapacitet tas till vara så att ungdomar kan erbjudas en högre utbildning så nära hemorten som möjligt. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den nya tvååriga ingenjörsutbildningen jämväl bör lokaliseras till .
mot · GC02Ub19 · 1989-03-15 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ubl9 av m.fl (s) med anledning av prop. 1988/89:90 om Propositionens förslag om en reformering av ingenjörsutbildningen är en viktig och angelägen reform. I kommuns regi påbörjades försöksverksamhet med ett 4:e och ett inom gymnasieskolans ram . har i samarbete med kommun bedrivit försöksverksamhet med den föreslagna ingenjörsutbildningen om 80 poäng sedan höstterminen 1988. Detta innebär att den första nya ingenjörskullen kan utexamineras . Följande resurser har anvisats av i budgetpropositionerna för respektive budgetår: BP 88 för 200 nybörjarplatser /89 BP 89 för 200 platser i årskurs 2 1989/90. Detta ger en resurstilldelning på per plats över hela utbildningen. Högskolorna har i tidigare anslagsframställningar argumenterat för nödvändigheten av att denna kostnad räknas upp i paritet med civilingenjörsutbildningens tilldelning. Även SIM-gruppen samt ett antal remissinstanser har haft detta krav. Det är därför glädjande att regeringen i propositionen har anvisat ett högre belopp per plats än vad som hitintills har varit fallet. I avsnitt 4 i propositionen (sid 27) föreslås att anvisas för en fortsatt utbyggnad av försöksverksamheten under /90. Vidare framhålls att den kostnadsnivå som föreslås ligger betydligt högre än vad som tillämpats förden försöksverksamhet som startade hösten 1988.1 propositionen förslås en utbyggnad med totalt 900 platser. Detta ger för de nytillkommande utbildningsplatserna en resurstilldelning motsvarande . För den pågående försöksverksamheten föreslås däremot ingen ökning. och högskolan i /är de enda högskolor i landet där försöket genomförs fullt ut, dvs. med en total överflyttning av utbildningen. Det förfarande som föreslås kommer därför att innebära att dessa båda högskolor får ett betydligt sämre läge än andra högskolor i landet. Vi menar att anslagen per elev skall vara likvärdiga för samtliga berörda högskolor. Vi förutsätter att den ingenjörsutbildning som högskolorna nu bedriver kommer att fortsätta på de orter och i de lokaler som högskolorna beslutar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs Ubl9 att vid behandling av anslaget D7, utbildning för tekniska yrken, och inom anslagets ram, beslutar att statsbidraget per elev skall utgå med samma belopp till samtliga berörda högskolor. () ()
mot · GC02Ub20 · 1989-03-15 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub20 med anledning av prop. 1988/89:90 om I propositionen föreslås att en ny tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan, med statligt huvudmannaskap, skall ersätta den nuvarande fjärde årskursen på gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. Förslag på lokaliseringsorter för den nya utbildningen lämnas också. En särskild arbetsgrupp, SIM, (Samordnad ingenjörsutbildning på mellannivå) har förberett regeringens proposition och föreslagit att utbildningen lokaliseras till de nuvarande högskoleorterna och därutöver till ett antal gymnasiekommuner med fjärde årskursen på T-linjen. tillhör dessa kommuner. I det nu föreliggande regeringsförslaget har dock utelämnats. I propositionen anges också felaktigt att saknar T-4utbildning. T-4 har funnits i /85 och har följande omfattning: Åk 4, 85 elever (33, El-Tt 52) Åk 3, 138 elever (54, El 53, By 14, Ke 17) Åk 2, 147 elever 1, 172 elever. Det bedrivs också, med regeringens medgivande, under detta läsår en försöksverksamhet med samordnad ingenjörsutbildning, 40 poäng, i maskinteknik. Vid , som svarar för utbildningen, finns ändamålsenliga lokaler, modern utrustning samt kompetenta och engagerade lärare. Skolan bedriver ett målinriktat och framgångsrikt utvecklingsarbete. Skulle inte erhålla den nya ingenjörsutbildningen innebär detta ett stort resursslöseri genom den satsning som gjorts på T-4-utbildningen i fråga om lokaler, institutioner, utveckling och lärarkompetens och en återgång till tiden då eleverna fick resa till eller för att fullfölja sin utbildning. Det är viktigt att en bred lokalisering av den nya mellaningenjörsutbildningen kommer till stånd. All utbildningskapacitet som finns på en ort måste tas tillvara och vidareutvecklas så att ungdomarna kan erbjudas en högre utbildning så nära hemorten som möjligt. Mellaningenjörsutbildning är ett exempel på sådan utbildning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs Ub20 att som sin mening ger regeringen till känna att den nya tvååriga ingenjörsutbildningen även bör lokaliseras till .
mot · GC02Ub23 · 1989-03-15 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub23 med anledning av prop. 1988/89:90 om Att bygga ut en kortare teknisk högskoleutbildning är en mycket angelägen reform. Behovet av ingenjörer på mellannivå är betydande. är här inte särskilt väl rustat vid en internationell jämförelse. Behovet av en utbyggd utbildning av decentraliserade former gäller naturligtvis också . Det är därvid viktigt att ta vara på det uppbyggnadsarbete som redan bedrivits. Mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt att propositionen föreslår att försöksverksamheten med 2-årig högskoleutbildning på elteleområdet i skall upphöra. Även om motsvarande utbildning kommer att erbjudas på annat håll i länet utgör sydvästra , med ca en kvarts mijon innevånare och en omfattande industri ett fullt tillräckligt underlag. kommun har satsat betydande ekonomiska och personella resurser på att bygga upp den utbildning som finns och den T4-utbildning som utgör en bas för verksamheten. Det vore en dålig hushållning med materiella tillgångar och kompetens att inte utnyttja detta. Inom den tekniska gymnasieutbildningen i har medicinsktekniska och biokemiska utbildningar byggts upp. Det bör vara rimligt att också omvandla dessa utbildningar till högskoleutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att försöksverksamhet med 2-årig teknisk högskoleutbildning i kommun skall bedrivas också fortsättningsvis.
mot · GC02Ub26 · 1989-03-16 00:00:00 — Motion till 1988/89 :Ub26 av och (båda m) med anledning av prop. 1988/89:90 om ingenjörsutbildning I propositionen föreslås att en ny tvåårig utbildning i högskolan skall ersätta den nuvarande fjärde årskursen på gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. Den nya organisationen föreslås bli uppbyggd successivt som försöksverksamhet inom högskolan och vara fullt utbyggd fr.o.m. /94. skall enligt förslaget kostnaderna för lokaler och utrustning bekostas av de kommuner till vilka försöksverksamheten kommer att förläggas. På två orter, och , är förhållandena annorlunda än på övriga försöksorter. Genom att försöksverksamhet med 5-årig teknisk linje startade i och fanns förutsättningar att helt övergå till den nya organisationen för ingenjörsutbildning . I och finns därför inte längre någon fjärde årskurs på teknisk linje utan all ingenjörsutbildning är överförd till högskolan. Även om ingenjörsutbildningen på dessa orter formellt ingår i försöket har den reellt övergått till en reguljär högskoleutbildning. Det är därför inte rimligt att dessa orter skall svara för högskolans kostnader för lokaler och utrustning . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att kostnaderna för lokaler och utrustning för den tvååriga ingenjörsutbildningen i och skall bestridas av staten från /90.
mot · GC02Ub27 · 1989-03-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub27 med anledning av prop. 1988/89:90 om I propositionen föreslås en ny organisation av den tekniska utbildningen på mellannivå. En ny tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan med statligt huvudmannaskap, föreslås ersätta nuvarande fjärde årskursen på gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. För föreslås att ingenjörsutbildningen lokaliseras till högskolan i . Vidare föreslås i propositionen, att därutöver bör som för övrig högskoleutbildning ansvar ligga på varje högskola att inom sitt verksamhetsområde planera utbildningens geografiska förläggning med hänsyn till lokala förutsättningar och samhällets behov. I flera av remissyttrandena framförs önskemålet och vikten av geografisk spridning av utbildningen samt högskolornas möjlighet att låta decentralisera utbildningen men fortfarande behålla det nära sambandet. Med anledning av ovanstående vill jag framföra följande: har en 4-årig teknisk linje maskinteknisk gren förlagd till kommunen. Kommunen har iordningsställt lokaler för att kunna ta emot den nya tvååriga ingenjörsutbildningen inom högskolan så att även den , bestående av kommunerna , , , , och delar av kommun får tillgång till denna utbildningslinje. I denna del av länet finns drygt 200 verkstadsföretag, de flesta mindre och expansiva men även världsledande företag med en långt utvecklad teknologi såsom (ingår i ). Totalt sysselsätts över 5 000 metallarbetare och flera tusen tekniker och tjänstemän inom dessa företag. För att kunna utveckla verkstadsföretagen i den är det viktigt att det finns utbildning inom pendlingsavstånd för de ungdomar som söker denna utbildning. stannar ungdomarna ofta kvar på utbildningsorten efter utbildningen vilket ställer till stora problem att klara behovet av tekniker för de expansiva företagen i den . Det är därför av stor vikt att får denna utbildning för att kunna säkerställa behovet av tekniker till de över 200 verkstadsföretagen i den . Detta kan lösas genom att högskolan i tillförs ett större antal av de tillkommande utbildningsplatserna och att dessa lokaliseras till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av den nya ingenjörsutbildningen till .
mot · GC02Ub29 · 1989-03-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub29 med anledning av prop. 1988/89 om - främst i årsvisa länsmotioner -har jag inför fört fram att det angelägnaste för att få en positiv utveckling i är att förstärka utbildningen. Länet, särskilt dess norra del, har långt mindre andel högre utbildade än landet som genomsnitt. Sambandet med utveckling och utbildning är mycket starkt. Det finns därför utomordentligt starka skäl att förlägga bl.a. teknisk utbildning till . Jag har varit mycket utförlig i argumentationen för detta, främst genom återgivande av slutsatser från den studie Framtid och jobb i som gjordes av 1985. visade i denna rapport att ingen faktor är mer avgörande för länets framtid än frågan om förstärkt utbildning. Mot den här bakgrunden kunde i länet hälsa med stor tillfredsställelse att den innevarande läsår pågående försöksverksamheten i landet med tvååriga utbildningar som ersättning för nuvarande fjärde årskursen på gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje gäller och . Att dessa två orter - tillsammans med 17 andra orter i fått denna typ av samordnad ingenjörsutbildning i högskolan är mycket glädjande. I gäller det teleteknik och i maskinteknik. Desto större är besvikelsen när regeringen i den nu aktuella propositionen tar bort orterna . Det är ganska få ställen där regeringen säger nej till fortsättning efter försöksverksamheten. För mig är det obegripligt att regeringen på detta sätt pekar ut som ett område som inte ska få den markering som låg i försöksverksamheten, nämligen att staten ger signalen att i detta område är det viktigt att förstärka den tekniska kompetensen. Det är möjligt att en del av skadorna genom propositionen kan repareras genom åtgärder som vidtas inom länet. Men kvar står att regeringens förslag är en svår markering mot . Det kommer efter det att i länet beslutat dra in åtta försäkringskassekontor i . I sak har dessa två åtgärder inte så mycket med varandra att göra, men signalen i båda fallen är tydlig och negativ. Det finns en optimism hos många i , därför att man tror på initiativ och kreativitet bland människor i länet. Genom egna idéer ska länet utvecklas. Men när regering och myndigheter uppträder mot länet på detta sätt kan intrycket inte bli annat än att man uppifrån direkt motarbetar . Det är utomordentligt nedslående. Regeringen föreslår att en tvåårig ingenjörsutbildning inrättas inom den Mot. Den ska ersätta och förstärka den utbildning som ges Ub29 inom årskurs 4 av gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje (T4) och motsvarande vuxenutbildning. T4 avvecklas helt med ingången av /94. För flertalet orter där försöksverkamhet bedrivs föreslår reeringen att man ska ha en permanent lokalisering av ingenjörsutbildning. Men i listan saknas och . Detta besked från regeringen är ett hårt slag mot strävandena i att förstärka den tekniska utbildningen i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att och ska ingå bland de orter som får en permanent lokalisering av den nya ingenjörsutbildningen.
mot · GC02Ub30 · 1989-03-16 00:00:00 — Motion till 1988/89:Ub30 med anledning av prop. 1988/89:90 om behov av teknisk utbildning på högskolenivå är stort och väldokumenterat! Svensk teknologi skall vara av hög klass för att vår industri skall kunna bibehålla och öka sin internationella konkurrenskraft. Det är därför positivt att det i propositionen föreslås en ny organisation av den tekniska utbildningen på mellannivå. En ny tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan med statligt huvudmannaskap, skall ersätta den nuvarande fjärde årskursen på gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. I huvudsak instämmer jag i propositionens synpunkter och förslag. Dock vänder jag mig emot förslaget att ej finns med i propositionens förslag om på vilka orter den nya ingenjörsutbildningen skall förläggas. Däremot föreslås glädjande nog som en av de orter som skall ha permanent lokalisering av ingenjörsutbildning. T4-utbildning ges i 49 kommuner, däribland och tidigare också . Jag föreslår att också skall få permanent lokalisering för tvåårig ingenjörsutbildning med 30 platser maskinteknik som ersättning för nuvarande T4-utbildning med påbyggnadskurs. Till är den största verkstadsindustrin i lokaliserad. Andelen industrianställda är bland de högsta i landets kommuner. Som exempel på verkstadsföretag i kan nämnas , Wascator, LMV, Dynapac, CTC Parca Starlaverken, och . har satsat 5 milj. kr. på skolanknutet resurscentrum i . Resurscentrum (RC) har gjort det möjligt att realisera T4utbildning/maskiningenjörer och att utlokalisera flera högskolekurser från till . Sunneboskolan har på detta sätt utvecklats och den och RC betecknas som filial till högskolan i . Om inte får fast förläggning av den nya ingenjörsutbildningen kommer Sunneboskolan att förlora all egentlig teknisk utbildning, och anknytningen RC-skola-näringsliv upphör. Själva grundidén med resurs- och teknikcentra faller. Stora investeringar i fråga om lokaler, utrustning, välkvalificerade lärare och fungerande praktikplatser i ortens företag kommer inte att utnyttjas. En uppbyggd och fungerande organisation mellan skola och näringsliv kräver en fast plan som gäller år . Det är viktigt för skolan och eleverna men också för näringslivet och dess möjligheter ur rekryteringssynpunkt. De befintliga resurserna verkar vara tillräckliga för en god garanti för att få en bra utbildning i . Med hänvisning till ovanstående hemställs Ub30 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokalisera ingenjörsutbildning till .